44 2 DISKUSSION. 



och oriktigt att påstå, att dessa studier icke kunna bedrifvas vetenskapligt. 

 Ju grundligare och bättre lärare man därvidlag har att tillgå, dess mer frukt- 

 bringande blir utbildningen. Vi skola icke med vetenskap nödvändigt förstå 

 något opraktiskt, något inom det praktiska lifvet oanvändbart. Hvad är det 

 t. ex. som gjort vår svenska industri till hvad den ärr Det är att den an- 

 vänder vetenskapliga metoder. Det är just detta vi vilja hafva fram vid skogs- 

 högskolan. Ingen af de sakkunniga vilja hafva fram annat än den skarpaste, 

 den bästa möjliga metod. Det är som sagdt icke fråga om att lära en massa 

 i lifvet onyttiga saker. Därvidlag finns ingen meningsskiljaktighet mellan oss. 



Gör man som den ärade talaren och »tager bort» alla förbättringar, är 

 det ju tydligt man får ett lärosäte ungefär som det nuvarande, men sådant 

 är icke de sakkunnigas förslag. 



Vidare kommer jag till de mycket olika åsikter om undervisningen som 

 uppenbarligen råda. Jag undrar hvilket positivt resultat man skulle komma 

 till, om man med ledning af diskussionen här skulle planlägga en undervis- 

 ning. Så diametralt motsatta åsikterna här varit, kunna de icke bilda ut- 

 gångspunkt för en verkligt praktiskt inrättad undervisning. Det är lätt att 

 kritisera, men man bör hafva positiva förslag, när man i ett fall som detta 

 kommer fram med kritik. Särskildt gäller detta den förberedande kursen. 

 Jag skulle mycket lätt kunna visa att det förslag, som framställts angående 

 de unga elevernas tjänstgöring icke är praktiskt. Motiven finnas redan i 

 betänkandet, hvilket framhåller de svaga punkter, som måste finnas i hvarje 

 förslag om en utgallring bland de sökande. 



Här har en stor genomgående dissonans gjort sig märkbar angående 

 den lägre kursen. Jag skall icke i detalj gå in i den saken. Men, mina 

 herrar, man kan dock aldrig komma ifrån, att när den svenska bildningen i 

 öfrigt är byggd på tre grader, folkskolan, realskolan och gymnasiet, då vore 

 det väl bra illa, om icke äfven vid de svenska skogsläroverken man skulle 

 taga hänsyn härtill. Tänk er grundligare in i saken, mina herrar 1 Det kan 

 väl äfven då hända, att hvar och en fortfarande behåller sin åsikt. Men jag 

 tror i alla fall, att vi kunna enas om följande synpunkter. Låt oss först och 

 främst skaffa oss en riktigt god, väl genomtänkt högre utbildning och seder- 

 mera en mellanundervisning, den må grunda sig på en höjning af krono- 

 jägarna eller på realskolan; jag tror för min del att det senare ger bäst 

 resultat. Jag tror att mycket är att göra för att förbättra den svenska skogs- 

 undervisningen. Det ligger icke någon kritik, af hvad som varit, att man 

 söker göra det än bättre. Att sträfva för detta mål borde vi alla kunna vara 

 ense om! 



Disponenten Sahlberg. För så vidt direktör Wahlgren med sitt nyss gjorda 

 anförande afsett att få inlagdt en annan och mildare mening i sitt uti reserva- 

 tionen gjorda uttalande om ett bristande »skogligt samvete», så kan man 

 visserligen fortfarande icke frångå, att uttrycket i sig innebär klander mot 

 såväl de från lägre kursen utexaminerade skogstjänstemännen som ock mot 

 de enskilda skogsägarna för det sätt, hvarpå de enligt reservantens mening 

 användt sig af nämnda tjänstemän. Emellertid kan man nu godtaga en 

 förmildrande tydning, men endast på det villkor att användandet af från 

 lägre kursen utexaminerade i enskild tjänst tvärtom får anses såsom ett uttryck 

 just för den enskilde skogsägarens i bästa mening »skogliga sami'etct>. 



