4/0 NILS SYLVÉN. 



Såsom ett tredje slag af knoppvariation märkas de verkliga eller egentliga vegetativa 

 mutationerna. Bevis för, att i ett visst fall af knoppvariation verklig vegetativ mutation 

 föreligger, är, att ur »frön» från ett muterande skott, efter själfbefruktning, plantor af ifrå- 

 gavarande mutationstyp skola framgå. Erhållandet af dylika plantor omöjliggöres dock of- 

 tast; de muterande skotten äro nämligen mycket ofta sterila. På tal om verkliga vegetativa 

 mutationer omnämner de Vries 1 de till arten ej närmare kända knoppvariationer, som 

 iakttagits hos en hel del barrträd. 



6. Pelarliknande gran. 



Af Nils Sylvén. 



I den botaniska litteraturen föreligga ännu blott helt få uppgifter 

 om förekomst af pelargran, Picea excelsa (Lam.) Lk. f. columnaris 

 Carriére, eller denna närstående former. Någon uppgift om fynd af 

 typisk pelargran i vårt land saknas ännu. Erik Geete har dock i 

 denna tidskrifts allmänna upplaga för föregående år, sid. 432 — 435, upp- 

 tagit en af honom beskrifven »gran af ovanlig typ» såsom en pelargran. 

 Denna gran är emellertid blott till sin öfre del utbildad pelarartadt. Såsom 

 redan Geete i den anförda uppsatsen citerat, uppgifver Schröter i 

 sitt arbete »Ueber die Vielgestaltigkeit der Fichte», Vierteljahrsschrift 

 der Naturforsch. Gesellschaft im Ziirich, 1898, sid. 175, att pelargranen 

 hittills är känd såsom vildväxande allenast i Schweiz. Utan tvifvel 

 torde dock här och där i vårt land förekomma enstaka, mer eller mindre 

 pelarformade granar som stå formen columnaris Carriére mycket nära. 

 Så synes vara fallet med en nära gården Ölkällaren i Hassle församling 

 i norra Västergötland i den 3 / g mantal Sörgården Nordhassle tillhöriga 

 s. k. »storskogen» växande gran, hvaraf en bild finnes återgifven å när- 

 stående fig. 1. 



Såsom figuren visar, är Ölkällar-granen nära nog fullständigt sym- 

 metrisk, pelarformad. Grenarna äro alla relativt korta, utbredda. Gre- 

 narna af första ordningen äro i regel ungefär vinkelrätt utstående från 

 stammen. De nedersta grenarna mäta c:a 2 m. i längd. Grenarna af 

 första ordningen äro alla i sin tur synnerligen rikt och tätt förgrenade. 

 Grenarna af högre ordning äro alla påfallande korta. Barren äro rela- 

 tivt korta, blott c:a 12 mm. långa, tättsittande. Grenhvarfven sitta rela- 

 tivt tätt och befinna sig alla på ungefär samma inbördes afstånd; års- 

 delarnas längd å hufvudskottet synes i regel vara c:a 30 cm. Det första 

 grenhvarfvet utgår tätt invid marken. Trädet bar vintern 1906 — 1907 

 upptill tämligen rikligt med kottar (kottarna voro dock alla mer eller 

 mindre starkt insektskadade). Kotteijällen voro kort utdraget rombiska, 

 framtill tvärt aftrubbade. 



1 Citeradt arbete, band II, sid. 6S1. 



