lad HENRIK HESSELMAN. 
ståndet i marken, om den roll, som Robinia pseudacacia spelar i Ungern, 
om FPseudotsuga douglasii etc. 
Af internationellt intresse voro de beslut, som fattades angående sam- 
landet af den forstliga litteraturen. Det har länge känts som en stor svårig- 
het för alla dem, som vetenskapligt arbeta med skogliga frågor, att littera- 
turen i ämnet är så ytterligt spridd och ofta svårtillgänglig. För att i någon 
mån arhjälpa denna svårighet föreslogs på ett föregående möte i Wien att 
söka åstadkomma en katalog öfver den forstliga litteraturen och uppdrogs 
frågans behandling åt en kommission. Denna kommission förelade, under 
ordförandeskap af prof. BUHLER i Tibingen, en plan för ordnandet af kataloger, 
dels en sammanfattande sådan för den äldre litteraturen från år 1700 
t. o. m. 1910, dels en årlig lappkatalog från och med 1 januari 1911. 
Då företaget finansiellt var i det närmaste säkerstäldt, blef kommissionens 
förslag kongressens beslut. Katalogen torde sannolikt komma att utgifvas 
af Schweiz i förbindelse med Concilium bibliographicum i Ziärich. Vidare 
beslöt man att försöksanstalterna gemensamt skulle utgifva en mindre, resu- 
merande tidskrift med kortare redogörelser för anstalternas undersökningar, 
såväl de planerade som de redan slutförda. Det föreslogs, att kongressen skulle 
som en särskild önskan uttala, att de försöksanstalter, som ej skrifva på 
tyska, franska eller engelska, måtte i likhet med den svenska försöksanstalten 
förse sina meddelanden med resuméer på :något af dessa tre språk jämte 
figur- och tabellförklaringar på samma språk som resuméen. Detta förslag 
vann kongressens lifligaste bifall. Det är därför att hoppas, att skogsförsöks- 
anstaltens exempel måtte vinna efterföljd i andra länder. 
Under exkursionerna, som utgingo dels från den bekanta badorten Spa, 
dels från Bruxelles, besöktes vidt skilda delar af Belgien. Skogsskötseln har 
i Belgien i mångt och mycket en annan karaktär än hos oss. Belgien är 
Europas tätast befolkade land, har en kolossal industri och 1 förhållande till 
landets storlek en storartad handel. Den skogbevuxna arealen uppgår till 
något öfver 530,000 har eller 18,16 & af landets yta. På grund af den 
lifliga industrin och befolkningens täthet är behofvet af trävaror mycket stort. 
Arligen importeras dylika för ett värde af omkring 190 millioner fres, däri 
inberäknadt trämassa och bark till garfning. På senare tid har man emel- 
lertid på olika sätt sökt höja landets egen skogsproduktionsförmåga, för 
att om icke minska importen så dock för att i någon mån motarbeta 
dess höjning. Bland annat har man med betydande kostnader utfört 
stora skogskulturer å magra sandmarker eller å vidsträckta vattensjuka 
områden. De metoder, som härvid kommit till användning, äro i mångt 
och mycket hypermoderna, men torde endast kunna vinna efterföljd i tätt 
befolkade länder, där behofvet på trävaror är stort, och priserna följaktligen 
höga. Står den belgiska skogsskötseln, när det gäller att grundlägga nya 
bestånd, i viss mån på en mycket hög ståndpunkt, synes den mig vara föga 
utvecklad i afseende på beståndsvården; gallringar och andra beståndvårds- 
åtgärder spela nämligen en mindre framträdande roll för den belgiska skogs- 
mannen. Öfver hufvud taget synes den belgiska skogsskötseln under sin ut- 
veckling ha rönt ett starkt inflytande af inom landtbruket brukliga metoder. 
Detta är ju också ganska förklarligt i ett land, som gått 1 spetsen för det 
moderna landtbrukets utveckling, men där skogsskötseln alltid haft en mera 
undangömd plats bland landets näringsgrenar. 
