SKOGSFÖRSÖKSANSTALTERNAS KONGRESS I BRUXELLES SEPT. 1910. Vigje 
ortsten finnes till 45 cm. (125 fres per hektar). Marken gödes därefter 
med tomasslagg (1,200 kg. per hektar) och kainit (300 kg. per hektar), 
hvarefter marken besås med lupiner. Vid plöjning till ett djup af 20 å 25 
cm. går en dylik markberedning till öfver 200 fres per hektar. — Därtill komma 
själfva kulturkostnaderna. I stället för lupiner hade man på några försöks- 
ytor användt gatsopor och affall från köket. Markberedningskostnaderna hade 
då uppgått till 526,50 fres och 331,50 fres, allteftersom 80 eller 40 ton 
sopor användts per hektar. Dessa försöksytor sågo mycket lustiga ut, då man 
bland tallarna hittade gamla sardinlådor, ostronskal, aflagda byxor och dylikt. 
Vid kulturerna användes förnämligast Pinus silvestris, men äfven andra tall- 
arter ha kommit till användning såsom Pinus laricio, maritima och rigida. 
Användandet af gödselmedel var nog nödvändigt på dessa marker, så 
magra som de voro. På ogödslade fläckar voro tallplantorna blekgula, små 
och ynkliga och ledo uppenbarligen af en betydande näringsbrist. Så mager 
mark har jag mig veterligen icke sett i Sverige. Fråga är blott, hvilken roll 
dessa gödselmedel kunna spela för markens framtida fruktbarhet. 
De bästa tallskogarna i dessa trakter afverkas vid en ålder af 40 å 45 
år och lämna 2,000 till 3,500 fres i utbyte per hektar. Det finns då r,000 
å 1,500 stammar om tillsammans 150 å 200 kbm. per hektar. Virket an- 
vändes till kolning. 
Detta var i hufvudsak, hvad som visades af nyanläggandet af skog. 
På några ställen såg man äfven äldre, mycket vackra bestånd. Priset bland 
dessa tog utan tvifvel bokskogen i /Forét de Soigne, strax söder om Bruxelles, 
särskildt ett bestånd som kallades » Canton de la Reine» (fig. 1). Denna bokskog 
grundlades af österrikiska skogsmän på den tid, då Belgien hörde till det 
Habsburgska huset. Skogen är nu omkring 148 år och är kanske den vackraste 
bokskog, som finnes någonstädes i Europa. Trädens totalhöjd är omkring 
40 m.,-. de kvistrena stammarna ha en längd af 25 m., medeldiame- 
tern vid 1,; m. höjd är omkring en half meter, men ännu vid 24 m. 
en diameter af 40 cm. I sanning ståtliga träd! Marken var särdeles 
kraftig, och boken befinner sig utan tvifvel här i sitt klimatoptimum. Som 
bekant föredrager den ett maritimt klimat. Vegetationsperioden i Bruxelles 
är lång, vinterklimatet är mildt, t. o. m. sådana växter som Åraucaria imbri- 
cata uthärda där på fritt land. 
HENRIK HESSELMAN. 
Skogsvårdsföreningens Tidskrift. Vackafdelningen 1Qi1, B 
