OM LJUNGBRÄNNING FÖR SKOGSKULTUR. SE 
Af parcellen totaltaxerades en o,r hektar (70,6 m.'X 14,16 m.) stor remsa 
längs södra sidan, hvarvid uppmättes r,135 tallar och 1 gran. ! Af björk 
fanns intet exemplar på den taxerade arealen, men någon enstaka individ 
annorstädes på ytan. 
Tack vare den delvis kala klippgrunden och öfversilande vatten är be- 
ståndet något ojämnt och luckigt. 
Försöksytorna i Marks revir 
betecknas i försöksanstaltens register som n:o 19: I—IX. Alla 9 
afdelningarna ligga samlade i ett enda fält, beläget till en del inom Gall- 
åsens kronopark, till en del å Surteby prästgårds utmark; hela försöks- 
fältet faller. inom Surteby socken af Älfsborgs län. 
Fågelvägen räknadt, är afståndet mellan ytorna på Tölö och Gall- 
åsen endast 2 mil, och i själfva verket afvika de ljungmarker, som dessa 
båda försöksytor representera, till skaplynne föga från hvarandra. «Lik- 
som på Tölö äro ljungmarkerna på Gallåsen starkt kuperade, af en typ 
påminnande om fjällheden, i det att markens relief hufvudsakligen be- 
stämmes af berggrunden. Äfven här utgöres denna af gnejs, i allmän- 
het visserligen täckt af morän, men ofta fläckvis blottad på krön och 
sidor af kullarna (fig. 12). Såsom med all önskvärd tydlighet framgår 
af en »Geographisk Afritning öfwer Elfzborgz Lähn>», upprättad är 1654 
af KIETELL CLASSON FELTERUS, var hela den utmark, som nu upptages 
af Gallåsens kronopark, i likhet med större delen af traktens nuvarande 
ljunghedar då täckt af ekskog. Äfven en karta öfver »Elfsborgs Lahn 
och Dahl» år 1711 af WILHELM; KRUSE betecknar större delen af mar- 
ken mellan Släthult och Juthult som skogbeväxt. Troligt är, att i de 
gamla ekskogarna med tiden inmängde sig åtskilligt med bok, hvaraf 
buskformiga individer nu mångenstädes växa på ljungkullarna. Ur obe- 
kant källa uppgifver också A. NILSSON Il. c. att trakten fordom burit bok- 
skog, som efter afverkning i sin ordning skulle efterträdts af tallskog. 
Att äfven sistnämnda trädslag för icke länge sedan funnits å området, 
bestyrkes af de kolrester, hvilka vid revisionen af försöksytorna år 1908 
funnos på c:a I d:ms djup i jorden. Då kronoparken Gallåsen bildades, 
— till större delen år 1878 —, genom inköp af hemman i Surteby och 
Horreds socknar, torde emellertid dessa ägolotter likaväl som Tölö- 
markerna, under en längre tid legat i hufvudsak kala. År 1868 berättas 
en våldsam ljungbrand öfvergått hela trakten, men däremot torde ord- 
nad ljungbränning här ej förekommit till den omfattning eller i hvarje 
fall icke så sent som på Tölö kronopark. 
! Vid hjälpplantering å kringliggande mark år 1904 blefvo af misstag några granplan- 
tor insatta i smärre luckor å afdelningen, Dessa granar ha naturligtvis ej medräknats i 
taxeringen här ofvan. 
