OM LJUNGBRÄNNING FÖR SKOGSKULTUR. OMS 
Jämförelse mellan tallbeståndet på afd. 19: VIII och IX. 
Den förra markberedd, betecknas med grof linje — —. 
Den senare icke markberedd, betecknas med fin linje - 
Gränsen mellan undertryckta och växtliga träd går ungefär vid 
FIS Se 
Trädens antal och för- 
delning i olika centime- 
terklasser. 
Centimeterklass o I 2 3 4 5 6 7 8 9 10 II 
| | 
rg : VIII 35 147 147 243 295 T91 217 210 = 208 69 52 17 
Antal träd 
19: IX 174 140 188 166 134 62 42 18 2 — — — 
Fig:233: 
Trådens höjd och sista 
5-äriga längdtillväxt 
i olika centimeter- 
klasser. 
Centimeterklass 
ERS 
Trädens höjd |19: VIII t.25 
i m. 
IT9 : IX 
| Sista s-åriga |: 
längdtillv. i m, | TR CRSteR ae MA Ke AE 
9: TAL 0:70 7 0:87, > IIgA I L.35 X555t CE: GOL MARHO). 1 I-80 — - == 
lerna I, II, IV och V rutsädderna a afd. 131: II och IV, 132: II och IV 
samt 19: III och IV, hvilka i berörda afseende äro de mest upplysande. 
Att ljungen här å ena sidan afslagits utan markluckring, å andra sidan upp- 
ryckts och marken upphackats, har medfört den olikheten mellan par- 
cellerna, att de på sistnämnda sätt behandlade fått omkring 3—4 gånger 
flera träd, bättre fördelning af trädantalet i olika grofleksklasser samt — 
åtminstone under kulturernas tidigare år — äfven relativt bättre höjd- 
tillväxt. 
Ytorna 19: IV och V gifva tillfälle till jämförelse mellan tvenne par- 
celler, där olikheten i behandlingssätt inskränker sig till att på den ena, 
afd. V, ljungen blifvit blott och bart uppryckt före skogssådden, under 
det att den andra, afd. Iv., därjämte upphackats. Då redan ljungens 
uppryckning naturligtvis medför en rätt betydande markluckring, har 
skillnaden i dessa båda fall blifvit helt obetydlig dock med någon fördel 
för afd. IV beträffande trädens groflek och höjd. 
