1847 TORSTEN LAGERBERG. 
vintern har det emellertid lyckats mig att 
genom kultur bringa svampen i fertilt sta- 
dium, och det visade sig då, att min för- 
modan om sjukdomens orsak var riktig. 
Det förelåg alltså här ett angrepp af Pesta- 
loszsia hartigi, hvilken härmed för första 
gången påvisats såsom skadegörare i vårt 
land. 
Siukdomens uppträdande och verk- 
ningssätt. 
Pestalozzia hartigi är känd sedan 
år 1888, då den beskrefs af TUBEUF (Bei- 
träge zur Kenntniss der Baumkrankhei- 
ten, Berlin 1888, sid. 40—51, tafl. V). 
Redan 5 år tidigare hade emellertid HAR- 
TIG (Eine neue Art der Frostbeschädigung 
in Fichten- und Tannensaat und Pflanz- 
beeten. — Allg. Forst- u. Jagdzeit., Frank- 
furt am Main 1883, sid. 406) observerat 
de af svampen framkallade sjukliga för- 
ändringarna på plantor af vanlig gran 
och silfvergran i skilda delar af Tyskland, 
men tolkade dem då som en ny form af 
frostskada. Hans beskrifning lämnar dock 
icke rum för något tvifvel angående denna 
frostskadas verkliga natur. Ur hans fram-: 
ställning må här anföras följande. 
De undersökta plantorna visade icke 
spår af yttre skador, däremot företedde 
den hypokotyla stamdelen en egendomlig, 
nedåt tilltagande förtjockning, som plöts- 
ligt upphörde i själfva jordbrynet. Här 
vidtog ett två till fyra millimeter långt, 
mörkbrunt, smalt parti, hvars bark var 
q torr och död ända in till veden. Nedan- 
N för detta var barken åter lefvande, men 
Ur Statens Skogsförsöksanstalts samlingar. 
Foto. förf. roten visade på det hela taget en ganska 
angripen silfvergransplanta. '!/,. »SVag utveckling. Frånsedt några utan 
Zweijähriges, von Pestalozzia hartigi befalle- 
nes Tannnenpflänzchen. !/, 
tvifvel säprofytiska svampar i den förtor- 
