2224 ALEX. MAASS. 
Formtalen, 
För beräknandet af virkesmassan har jag användt formeln m = 
fhg, där m betyder virkesmassan, f formtalet, h höjden och g grund- 
ytan vid brösthöjd. Kännedomen om formtalet är således behöflg, 
hvarför materialet först och främst användes till att erhålla en samman- 
ställning öfver formtalen. De i tabell 1 vunna resultaten äro för öfver- 
siktens skull sammanförda i efterföljande tabell 2. 
De faktorer som kunna hafva inflytande på formtalets storlek äro 
trädens brösthöjdsdiameter, alder, höjd och formkvot. Vid bedömandet 
af detta inflytande har jag funnit de påståenden bekräftade, hvilka jag 
förut gjort eller att, om vi börja med brösthöjdsdiametern, denna icke 
utöfvar något inflytande på formtalets storlek. Visserligen kan det synas, 
om man t. ex. i tabell 1, formklass 0,70, ser på medelformtalen för höjd- 
klasserna 12, 15 och 18 m, som om här formtalen skulle sjunka med 
stigande brösthöjdsdiameter. Då emellertid, såsom här nedan skall 
visas, formtalen falla med stigande höjd hos träden, och då den större 
diametern äfven motsvaras af en större medelhöjd inom samma höjd- 
klass, torde den slutsatsen icke vara oberättigad, att det är höjden, 
hvars inverkan här gör sig gällande. 
Åldern utöfvar ej heller någon inverkan på formtalets storlek. För 
att åskådliggöra detta ha inom hvarje form- och höjdklass stammarna 
fördelats i trenne åldersgrupper 1—060 år, 61—120, 121 och däröfver. 
Af denna sammanställning, införd i tabell 3, framgår, att något regel- 
bundet förhållande mellan ålder och formtal icke kan påvisas. 
Af de faktorer åter som utöfva ett inflytande på formtalets storlek 
är den ena, såsom här ofvan redan omnämnts, höjden. Af sifferupp- 
" gifterna uti tabell 2 framgår med all önskvärd tydlighet, att inom samma 
formklass formtalet faller med stigande höjd. Af samma tabell synes 
äfven att formitalet stiger eller faller med formkvoten. Det är således 
formkvoten och höjden som äro bestämmande för formtalets storlek. 
Det torde vara obehöfligt att här helt genomgå sättet för beräk- 
nandet af formtalen, utan hänvisar jag den som önskar taga del af 
metoden till min uppsats om »Kubikinnehållet och formen hos tallen 
och granen inom Särna socken af Dalarna.» 
Endast några korta antydningar om metoden skall jag här tillåta 
mig. Formklassernas medelformtal utjämnades grafiskt, hvarvid samman- 
bindningslinjen utan afsevärda förskjutningar bildade en rät linje (fig. 1). 
