EN INTERNATIONELL SKOGLIG BIBLIOGRAFI. 208 
Enligt hvad denna beräkning gifver vid handen, skulle medelstamt 
längden hafva varit 20,, meter och stammarnas medelformtal utgjor- 
2,11 
4,11 
stämma med 207 inom finska Lappmarken undersökta tallträd, hvilkas 
formtal beräknats uppgå till o,s::, medan deras medelhöjd uppmätts 
till ungefär 17,; meter. 
Löyttymäki den 13 juli 1911. 
VE 
= 0,s13. = Till stamformen skulle dessa träd närmast öfverens- 
ALBERT SIVÉN. 
En internationell skoglig bibliografi. 
Skogslitteraturen har under de senaste årtiondena nått sådant omfång, 
att en öfversikt i en viss del af densamma är mycket svår att få. Förr var 
det hufvudsakligen Tyskland, som bidrog till den skogliga upplysningen, men 
nu måste äfven fästas afseende vid all annan europeisk och äfven på senaste 
tiden i högst väsentlig grad vid utomeuropeisk skogslitteratur. Det är där- 
för omöjligt för den enskilde skogsmannen att nu öfverblicka litteraturen i 
en viss fråga, äfven om han såsom lärare vid någon skogsakademi eller 
tjänsteman vid en skogsförsöksanstalt har särskild anledning syssla med den 
skogliga litteraturen. Därför har också länge funnits ett verkligt behof af 
en tillförlitlig öfversikt öfver de i olika länder i tidskrifter och annorstädes 
publicerade afhandlingarna i skogliga frågor. 
Mera offentligt fördes frågan först på tal af adjunkten vid den schwei- 
ziska skogsförsöksanstalten Ph. FLurRY år 1903 vid 4:e kongressen med skogs- 
försöksanstalternas internationella förbund i Mariabrunn. FLURY föreslog, att 
en lappkatalog skulle utgifvas efter mönster af det sedan 1 jan. 1896 i 
Ziärich utgifna Concilium Bibliographicum för zoologi, anatomi och fysiologi. 
Hvarje litteraturnummer erhåller där sin egen lapp. Detta har den fördelen, 
framför en i bokform tryckt katalog, att denna lapp sedermera kan inordnas 
tillsammans med senare utkomna lappar på det ställe, dit den på grund af 
innehållet bör höra. 
Vid kongressen i Mariabrunn tillsatte försöksanstalterna en kommitté för 
att förbereda denna viktiga fråga. Som ordförande i densamma insattes pro- 
fessor A. BUHLER i Tiibingen. Sedermera behandlades frågan vid såväl kon- 
gressen i Strassburg som senast vid kongressen i Brissel 1910. Frågan har 
nu avancerat så långt, att arbetets utgifvande är beslutat och att det kan 
börja utkomma redan under innevarande år. 
Det blir således all utkommande skogslitteratur från och med år 1911 
som kommer att sålunda blifva registrerad. 
För hvarje afhandling, vare sig den förekommit i någon tidskrift eller 
såsom själfständig publikation i bokhandeln, tryckes en lapp enligt efterföljande 
exempel. 
