SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT, FACKAFDELNINGEN, I1I9OIT, H. 7. 
LITTERATUR. 
Skogsskötsel. 
ADAM SCHWAPPACH. Die Rothbuche, Wirtschaftliche und statische Unter- 
suchungen der forstlichen Abteilung der Hauptstation des forstlichen Ver- 
suchswesens in Eberswalde. Neudamm 1911. J. Neumanns förlag. 232 
sid. och 5 planscher. 
I juni—juli-häftet af denna tidskrift för år 1909 anbefalldes åt hvarje 
intresserad svensk skogsman professor SCHWAPPACHS intressanta arbete Die 
Kiefer. Först i år, i samband med diskussionen om skogarnas räntabilitet, 
synes emellertid nämnda arbete vunnit någon större uppmärksamhet hos oss. 
Professor SCHWAPPACH har nu på samma sätt som han förut behandlat 
tallen utgifvit en fullständig redogörelse för boken, hvilken bör kunna på- 
räkna stor uppmärksamhet bland de sydsvenska skogsmännen, men den har 
äfven ett mera allmänt intresse på grund af det i arbetet förda resonemanget 
om skogens räntabilitet. 
Arbetet består af tre skilda undersökningar, nämligen 
1) olika beståndsvårdande huggningars inverkan på tillväxtens gång, 
2) erfarenhetstabell för de tyska bokbestånden, 
3) bokskogsskötselns räntabilitet. 
Resultaten af gallringsförsöken kunna ungefär sammanfattas i följande 
såsom allmängiltiga funna regler. 
I ungdomen böra bokbestånden gallras genom svag krongallring, hvar- 
vid hufvudsakligen bör undvikas för stark och för plötslig friställning af här- 
skande stammar. Men å andra sidan måste dessa genom borttagande af 
mindre väl formade och sidotryckta grannar erhålla nog utrymme för att 
kunna utveckla goda kronor. 
Sedan den största höjdtillväxten nått sitt slut och när i förhållande 
till ståndorten tillräckligt lång och kvistren stam erhållits, måste grofleks- och 
massatillväxten gynnas genom att kronorna få rum att fritt utveckla sig åt 
alla sidor. För detta ändamål bör iakttagas att, då gallringar återkomma 
hvart 6:te till ro:de år, kronslut men intet krontryck ånyo inträdt. 
Det lämpligaste förhållandet mellan kronans höjd och stammen är att 
kronan upptager '/, af hela trädets höjd. 
Kronans utveckling efter huggningarna sker långsammare, ju sämre stånd- 
orten och ju äldre beståndet är samt ju bristfälligare deras föregående ut- 
veckling varit. 
De på ofvan beskrifvet sätt behandlade bestånden hafva vid de kraftiga 
gallringarnas början eller vid omkring 60 års ålder en grundlyta af 20— 
25 kvm. 
