TAXATORISKA UNDERSÖKNINGAR ÖFVER SKOGSTRÄDENS FORM. 3077 
Allmängiltigt kan äfven på följande sätt uträknas, hvilken formserie 
inom bark, som bör läggas till grund för beräkningen på bark, 
Kallas barkprocenten på midten för a och den vid brösthöjd för & 
samt motsvarande diameter inom bark som vanligt för 9 och OD, så bli 
diametrarna på bark resp. dX 1,04 och och DX 1,0 b. 
X 
Ö 
Formkvoten inom bark är Dp! och den därur utanpå bark härledda 
ÖX I,o a 
== — Är däremot denna senare känd och betecknad med t. ex. 
JONS 1,0 b 
QO, men den inom bark sökes, så erhålles: 
Ox 1,0 A 
Ad == 0 
DIKT 00. 
Ö a (0) 
äv —= eler = — 
D 2 1,0 a 1,0 A 
Insättes de af oss förut funna värdena på a och 64, hvilka för mel- 
lansvensk tall enligt tab. VII utgöra 3,0 och 12,4 samt för norrländsk 2,s 
och 9,2 erhålles: 
Ö Q Q Ö 
för mellansvensk tall — = och OQO = — X 0,916 
1,030 O,916 
I,124 
) Q Q Ö 
samt för norrlandstall = =- , och Q = — X 0,940 
1,028 0,940 JD) 
1,092 
Genom användning af dessa eller andra på samma sätt härledda 
barkfaktorer kan sålunda den ena formklassen beräknas ur den kända 
andra. 
För samtliga formklasser ter sig den af funna barkkombinationen 
erhållna skillnaden i formkvot på och under bark sålunda: 
”Tallens formklass på bark ......... 0,55 0,60 0,65 0,70 0,75 
Motsvarande formklass under bark: 
Mellänsvensk: talll tics. oso ssce- sons 0,60 0,655 0,71 0,764 0,818 
differens ......... 0,050 0,055 0,060 0,064 0,058 
INOrTländSkötall a sea iesn äs esessess ers 0,585 0,638 0,691 O,745 0,798 
UJHKCTeEN Skoog ee Kos O,035 0,038 O,041 0,045 0,048 
