TAXATORISKA UNDERSÖKNINGAR ÖFVER SKOGSTRÄDENS FORM. 319+ 
bedömts" tillhöra formklass 0,70, hvars afsmalningstabell angifver 84 2 
diameter (9”) på cirka 22 fot och 536 2 (6”) på ytterligare 21 fot. 
Skall man i stället använda tabeller, uträknade på bark, måste man 
först beräkna yttre diameterns storlek, där veden håller 9” och 6". 
Detta kan ju med något besvär ske efter kännedom om barkprocenten 
a respektive höjder, som ej kan mätas men kanske antagas till låt oss 
säga 4 Xx. 
a , 
' ”"” 
r— = OCh 6=— 
100 9 c 9,38 
4 ”"” 
For jo SK OR a ve SENNERA 
3 JMOKOPeT 
Stockarna böra sålunda kapas, där stammen håller 9,38 och 6,25 tum 
eller 78 och 52 XX af brösthöjdsdiametern på bark, hvilka mått enligt 
afsmalningstabellerna böra finnas på 22 och c:a 44 fot. Först har man 
dock fått välja formklass, nu 0,65, hvilket äfven här bäst sker med kro- 
nans hjälp, dock indirekt genom reducering ur den inom bark erhållna. 
Vid denna metod har man dock alldeles förlorat kontrollen öfver bar- 
kens verkliga värde och de rubbningar den kan åstadkomma i formen. 
Speciellt då det gäller att pröfva sig till en på förhand ej gifven 
lämpligaste aptering, samt vid bestämmande af formklassen på stående 
träd kommer den första metoden med direkt aptering under bark att 
visa ännu tydligare företräden. 
Som en användning af afsmalningsundersökningens resultat har man 
föreslagit, att med hjälp af erhållna siffror bestämma trädets formklass 
genom stångklafning å t. ex. 6 meter. Äfven jag har beräknat härför 
erforderliga tal, bifogade de utgifna massatabellerna, men jag vill sär- 
skildt för tallen betona de föga nöjaktiga resultat, som med dem äro 
att vänta, hvartill orsaken återigen ligger hos barkens variabilitet med 
däraf i nedre regionerna följande formförändring, något som ännu mera 
kommer att framträda på grund af, att jag i hvarje klass beräknat 
normal bark och försummat den skillnad, som olika barktjocklekar kunna 
medföra i bildningen af formklasser. 
Efter dessa reservationer framläggas här nedan de efter grafisk 
uppläggning erhållna afsmalningsserierna för olika höjder, vid hvars ut- 
arbetande jag dock tillåtit mig en mindre afvikelse från den erhållna 
1! Metoden härför skall demonstreras i nästa uppsats. 
