TAXATORISKA UNDERSÖKNINGAR ÖFVER SKOGSTRÄDENS FORM. 323" 
Under förutsättning att vi med gagnvirke kunna mena alllt af 
vissa minimidimensioner, hvilka senare åter äro en pris- eller afsättnings- 
fråga, måste det förefalla meningslöst att på förhand fixera ett visst tum- 
tal såsom gagnvirke; utbyte bör tvärtom kunna utredas af hvilken di- 
mension som helst. 
Detta kan ju ske med de framställda afsmalningstabellerna, men 
som förfaringssättet därvid för vissa mindre noggranna ändamål kan an- 
ses alltför omständligt, har jag i stället här nedan framställt en tabell, 
som direkt angifver gagnvirkesmängden, endast trädets längd, formklass, 
brösthöjdsdiameter samt önskadt mått vid kapstället äro kända. 
Gagnvirkets toppdiameter bör därvid för att få allmängiltighet ut- 
tryckas i & af brösthöjdsdiametern, och skulle jag vilja benämna denna 
procent för gagnvirkets »>grad», så att med t. ex. ett 85-gradigt virke 
förstås sådant, som i diameter håller minst 85 4 af trädets brösthöjds- 
diameter. 
Frågar man sig sålunda t. ex. huru mycket virke af minst 7”, som 
erhålles ur ett 10”-träd, angifver tab. XIV här nedan massa-procenten 
af 70-gradigt virke, något växlande med trädets längd och formklass. 
Hvad som i den erhållna gagnvirkesprocenten fattas i 100 bör ater- 
finnas i den kvarlämnade toppen. 
De framlagda siffrorna ha erhållits på så sätt, att jag å normal- 
kurvor för formklasserna 0,ss, 0,65 och 0,7s uppsökt de punkter, där 
diametern utgjort 35, 40, 45 0. s. v. & af brösthöjdsdiametern, d. v. s. haft 
önskad >»grad». Med kännedom om trädets hela längd kunde ofvan- 
nämnda måtts afstånd från toppen uträknas i meter, hvarjämte topp- 
styckets midtdiameter kunde afläsas för att användas för bestämning af 
toppens formkvot. Med kännedom om toppens längd, basarea och genom 
formkvoten erhållna absoluta formtal kunde nu dess massa lätt beräknas 
och därefter sättas i procent af totala massan, erhållen ur höjden X bröst- 
höjdsformtalet Xx grundytan. Resten blef sålunda »gagnvirke». 
Vid beräkningen ha måtten tagits utanpå bark, hvarför i den upp- 
gifna mängden gagnvirke äfven ingår massan på den vidhängande 
barken. Gagnvirkessiffran afser här sålunda Zngalwmda något nettoutbyte 
enligt t. ex. vanlig mätningskotym vid försäljning, såsom innanför bark, 
enligt toppmått e. dyl., utan den verkliga gagnvirkesmängden, sådan den 
skulle erhållas efter noggrann sektionskubering på bark, hvilket resultat 
äfven något skiljer sig från midtkubering af hela gagnvirkeslängden, 
speciellt hos dåliga stamformer, där midtmåttet ger för lågt resultat. 
Hos korta rotstockar torde i naturen erhållas något högre gagnvirkes- 
procenter, än dessa tabeller ange, på grund af rotansvällningen, hvilken 
här som vanligt ej medräknats i massan. 
