320T TOR JONSON. 
men, "dock utan att sammanhanget under bearbetningen fasthållits mellan 
form och kubikinnehåll (formtal). 
Redan i själfva sättet för de gjorda observationernas bearbetning 
finnes sålunda en första källa till möjlig skillnad i resultat, hvilka ju i 
hög grad komma att bero på, huru väl jag själf lyckats bestämma 
formen, SCHIFFEL uppställa sin formel och MAASS utföra sin grafiska 
interpolation, d. v. s. på bearbetarens individuella skicklighet. 
En annan skillnad kan uppstå genom det använda materialets olika 
representationsförmåga, hvilken SCHIFFEL och MAASS sökt höja genom 
stora kvantiteter profträd, då undertecknad däremot sökt förbättra dess 
kvalitet genom utrangering af alla mindervärdiga individ. Denna olik- 
het är ej oviktig, då vissa ofta återkommande oregelbundenheter kunna 
bidraga att vrida resultatet i ensidig riktning. En sådan oregelbunden- 
het är t. ex. rotansvällningen, som alltid förstorar stubbdiametern och 
kubikinnehållet i nedre stamdelen, men om den drager sig upp i bröst- 
höjdsdiametern, tvärtom bidrager att förminska det för formklassen nor- 
malt beräknade innehållet ofvan brösthöjd. Häraf följer, att eftersom 
de gröfsta och längsta träden relativt oftare lida af hög rotansvällning, 
så måste för sådana vid blandadt material i medeltal erhållas mindre 
kubikinnehåll (formtal) än normalstammar skulle ange. Samma blir för- 
hållandet för tallar med abnormt stark barktjocklek vid brösthöjd. 
Om sortering ej företages, bli dessutom, enligt hvad vi förut på- 
pekat, träd med ofvannämnda två felaktigheter nedflyttade i låg form- 
klass, hvarför de lägsta klasserna sålunda ständigt komma att utgöra en 
»skräpvrå» för sådana träd med negativa massafel. 
En tredje källa till olikhet kan finnas i sättet för observationernas 
utförande, t. ex. fråndragandet för stubbe och fällhugg, då kubikmassan 
vid alla undersökningarna är beräknad för fälld stam. 
Om längd samt två diametermått för en stam äro gifna, spelar det 
ju nämligen rätt olika roll för kubikinnehållet, om längden skulle ökas 
med. t. ex. en decimeter 1 toppen eller i rotandan. Stycket under 
brösthöjd har af mig beräknats till 1,3 meter — 1 & af stammens höjd, 
men i hvad mån denna 1 & stubbhöjd afviker från öfrigas observationer 
låter sig ej exakt afgöra.! 
! Att stubbhöjden spelar roll på formtalet har förbisetts af bl. a. NORLING, som i 
uppsatsen »En formklasstabell» (Årsskr. f. Fören, Skogsv. i Norrl. 1906) ständigt räknar 
stycket under brösthöjd till 1,3 meter, d. v. s. gör intet afdrag för stubbe. För en 30 m:s 
s 2 h 30? 3 2 
kon erhåller han därför formtalet f = (0 = = TE) = 0,364; räknas däremot 
=—L;3 SNSO—T53)6 
: z 30? 
I 2 stubbe blir stycket under brösthöjd endast I meter och f = GO: = 07350. eller 
SA (SOT 
c:a 2,2 > mindre: 
