3IHOT KARL STARBÄCK. 
framtid, som af alla knötos vid skogsundervisningens ordnande. Äfven 
torde i samband härmed böra omnämnas den till konungen ställda in- 
laga från svenska forstmästarförbundet, som innefattade en »granskning 
af föreliggande förslag till ändamålsenligt ordnande af undervisningen 
för utbildande af privata skogstjänstemän samt nytt förslag därtill». 
Den är dagtecknad den 15 febr. 1909, remitterades den 16 samma 
månad för domänstyrelsens utlåtande, som återigen är dateradt den 30 
dec. 1909.' 
Den tidsskillnad på tio och en half månad, som dessa data angifva, 
tyder på att något inträffat, som gjort undervisningsfrågan mindre aktuell. 
Så var också förhållandet; inrättandet af en skogshögskola var icke 
längre ett isoleradt spörsmål utan hade hopkopplats med behofvet på 
andra områden, särskildt landtmäteriets och landtbrukets. Hvad landt- 
mäteriundervisningen beträffar, låg det i öppen dag att densamma allt- 
för länge varit särdeles styfmoderligt behandlad, hvarför representanterna 
för densamma med rätta kräfde statsmakternas uppmärksamhet och 
åtgärder; men det var då också naturligt att de härmed förbundna stora 
kostnaderna måste rikta blicken på en möjlig samorganisation med andra 
läroanstalter; och med afseende på den högre landtbruksundervisningen 
väcktes riksdagen 1909 en motion, bland annat undertecknad af den 
blifvande jordbruksministern herr Nylander, en motion som resulterade 
i en skrifvelse från riksdagen till Kungl. Maj:t. Riksdagen uttryckte i 
denna skrifvelse bland annat den uppfattningen att en blifvande utredning 
skulle företagas äfven från synpunkten af den hogre landtbrukshögskole- 
undervisningens anordnande i samband med andra högskolor. Riksdagen 
hade sålunda redan då på ett ganska otvetydigt sätt uttalat en rätt 
bestämd önskan, att vid det förberedande arbete, som borde föregå den 
slutgiltiga lösningen af den högre fackundervisningen i vårt land på olika 
områden, hänsyn skulle tagas till, huruvida möjlighet förefunnes att få 
denna fråga enhetligt afgjord, eller med andra ord, den andra stats- 
makten hade för sin del skjutit frågan om inrättandet af en gemensam 
fackhögskola i förgrunden. Ty på annat sätt kan riksdagens skrifvelse 
ej tolkas. Då såväl den högre landtbruks- och landtmäteriundervisningen, 
som jämväl skogsinstitutets och tekniska högskolans omorganisation 
antingen väntade på den förberedande utredningen eller på statsmakter- 
nas slutgiltiga behandling, hade det varit meningslöst att först ordna 
hvar och en af desss fackundervisningsfrågor för sig och sedan se till, 
huruvida och i så fall på hvad sätt en samorganisation eller samarbete 
mellan de olika undervisningsanstalterna skulle komma att äga rum. 
1 Skogsvårdsföreningens Tidskrift: mars 1909, bilaga. — 1910 p. 104" ff. 
