MEDDELANDEN FRÅN STATENS SKOGSFÖRSÖKSANSTALT 
Erfarenhetstabeller för tallen. 
Ett bidrag till kännedomen om normala tallbestånd. 
Af ALEX. MAASS. 
Det arbetsprogram, som den 3 juni 1903 fastställdes af Kungl. Domän- 
styrelsen att tjäna till ledning vid Statens Skogsförsöksanstalts arbeten, upp- 
tog bland annat äfven undersökningar om tillväxten i rena, normala bestånd, 
hvilken undersökning skulle ske genom att anlägga försöksytor i dylika 
bestånd. Föreskrifter utfärdades därjämte rörande utläggandet af dessa 
försöksyta. Undersökningen skulle till en början inskränkas till rena 
och normala bestånd, och skulle ett bestånd anses »rent», då ett träd- 
slags grundyta (1,; m. från marken) utgjorde minst 0,9 af beståndets 
hela grundyta. Normalt skulle det bestånd kallas, som på en areal af 
minst 0,5 har och då hänsyn togs till trädslag, ålder och ståndort, 
vore att anse såsom det bästa möjliga. "Under åren 1902—1908 ha för 
ofvannämnda ändamål utlagts en del försöksytor inom tallbestånd i olika 
delar af landet, af hvilka ytor 79 stycken ligga till grund för här gjor- 
da undersökning, som har till ändamål att uppställa erfarenhetstabeller 
för tallen. Då erfarenhetstabeller ange tillväxten under hela bestån- 
dets lefnad vid olika tidsperioder, är det gifvet, att dylika tabeller säk- 
rast skulle vinnas genom att följa utvecklingen af ett flertal bestånd 
under dessas hela lefnad eller åtminstone under en afsevärd tidrymd 
af deras lefnad. Genom denna metod kunde emellertid ett resultat vin- 
nas först efter flera tiotal år. Man har därför för att hastigare komma 
till målet vid uppställandet af erfarenhetstabeller gått till väga på det 
sättet, att tillväxten vid olika lefnadsår icke beräknats ur ett och samma 
bestånd, utan ur ett flertal bestånd af olika åldrar, under antagande att 
det yngre beståndet i sin utveckling, skulle öfverensstämma med det 
äldre, för så vidt båda voro af samma växtlighetsgrad. 
Då emellertid bestämmandet af växtlighetsgraden icke kunde öfver- 
lämnas åt det personliga omdömet, ha tvenne principiellt olika metoder 
kommit till användning vid utarbetandet af erfarenhetstabeller. I ena 
fallet har man sökt genom att analysera profträd i ett huggfärdigt bestånd 
Skogsvärdsföreningens Tidskrift. Fackafdelningen 10. Ö I 
