SUOE ALEX. MAASS. 
lära känna beståndets virkesmassor eller massabildande faktorer vid olika 
tidsperioder. Öfverensstämde nu uppskattningen af profträden i ett 
yngre bestånd med de funna resultaten i det äldre beståndet vid samma 
ålder, slöt man däraf, dels att det yngre beståndet tillhörde samma 
växtlighetsgrad som det äldre, dels att det äldre beståndet i ungdomen 
haft samma massa samt dels att det yngre beståndet skulle i sin ut- 
veckling likna det äldre beståndet, hvilket kallades visarbeståndet. I andra 
fallet åter afsattes beståndens virkesmassor såsom ordinator och åldern 
som abscissor. Genom de högst och lägst belägna punkterna lades 
kurvor, hvarefter fältet mellan dessa kurvor delades i lika många delar, 
som man önskade särskilja växtlighetsgrader. Hvarje försöksyta kom 
härigenom att tillhöra ett visst af dessa bälten eller en viss växtlighets- 
grad. Midtkurvan i ett sådant bälte angaf gradens medelvärden. 
Alt jag vid utarbetandet af här föreliggande material gått till väga 
på ett från nämda metoder afvikande sätt, kommer senare att angifvas. 
Äldre erfarenhetstabeller. 
Af den mångfald erfarenhetstabeller, som finnas rörande tallen, torde 
at äldre arbeten endast behöfva anföras dem, som närmast kunna beröra 
svenska förhållanden. Bland dessa märkas: 
Blomqvist, A. G. Tabeller framställande utvecklingen af jämnåriga 
och slutna skogsbestånd af tall, gran och björk. Helsingfors 1872. Till 
detta märkliga arbete torde jag återkomma, 
Vargas de Bedemar, Forst-Ertrags und Zuwachs-Untersuchungen im 
Gouvernement St. Petersburg. St. Petersburg, 1849. 
Stalsberg, Th. Tilvextberegninger. Den norske Forstforenings 
Aarbog 1881. Innehåller en erfarenhetstabell för likåldrig tall- och gran- 
skog i 5 växtlighetsgrader och för åldern 20—120 år. Finnes intagen 
i af Zellén, Handbok för skogsägare och skogsmän, sid. 45. Denna 
tabell kan ej i egentlig mening kallas en normaltabell, då i densamma 
ingå såväl rena som blandade bestånd. 
Förestående trenne undersökningar inberäkna uti virkesmassan hela 
stammens kubikinnehåll. 
Uti svensk litteratur finnes en del erfarenhetstabeller publicerade, 
hvilka dock äro bearbetningar af tyska författare. Dylika ingå i 
af Ström, I. Handbok för skogshushållare, 4:e uppl. Sthlm 1846. 
Segerdahl, G. Tärokurs uti skogshushållningen, Falun 1852. 
Segerdahl, G. Handbok iskogsuppskattningsläran, 2:auppl. Sthlm 1868. 
Bland andra arbeten må här anföras följande tvenne, som lika- 
ledes ange virkesmassan uti stamvirke. 
Burckhardt, AH... Hilfstafeln för Forsttaxatoren, 1873. 
