3965 ALEX. MAASS. 
Vi ha redan förut påpekat, att virkesmassan i ett bestånd står i 
nära samband med medelhöjden. Ordnas virkesmassorna grafiskt efter 
höjden, finner man, att för höjder af 21 m och däröfver virkesmassorna 
för samma höjder men olika växtlighetsgrader äro lika. För lägre me- 
delhöjder har af bestånd med samma höjd den sämre växtlighetsgraden 
en något större virkesmassa. 
Vid uppskattningsarbeten kunna tabellerna äfven komma till an- 
vändning. Gäller det att i fall, där ett approximativt resultat är till- 
fyllest, ange virkesmassan hos ett bestånd, erhålles detta genom att 
uppskatta åldern och medelhöjden, och är då beståndet fullslutet, er- 
hålles virkesmassan omedelbart ur tabellen. Skulle slutenhetsgraden 
endast anses vara till exempel o.s, måste tabellens uppgift multipliceras 
med 0.e. Slutenhetsgraden måste i detta fall bedömas efter beståndets 
verkliga brösthöjdsgrundyta i förhållande till i tabellen angifna normala. 
Vid användandet af tabellen bör därjämte alltid ihågkommas, att de an- 
gifna talen äro medeltal, hvarför man icke kan fordra att de ovillkorligen 
skola äga tillämpning i hvarje enstaka fall. 
Fordras det att vid en skogsindelning ange, huru mycket gallrings- 
virke, som kan uttagas ur ett bestånd, lämnar tabellen en ledning här- 
utinnan. Skulle det vara fråga om ett nu 25 årigt bestånd af växtlig- 
hetsgraden 0.3, och som anses vara fullslutet, kan i gallringsvirke under 
en 20-årig indelningsperiod påräknas 12+14+16+17=59 kbm per 
har. Skulle slutenhetsgraden ha satts till endast o.s, blir gallringsvirkets 
mängd 0.sX 590=47 kbm. Då det nu 25-åriga beståndet fullslutet håller 
87 kbm per har, synes att därest gallringsvirket uttryckes i 90 af nu- 
varande massan, vi erhålla en synnerligen hög procent. Detta beräk- 
ningssätt förutsätter emellertid en intensiv skogsskötsel med ofta åter- 
kommande gallringar. Därför kan det nog mången gång vara berätti- 
gadt, att för den 20-åriga perioden beräkna gallringar endast för tre 
5-årsperioder eller i det såsom exempel valda beståndet 12-+14—+ 16 
=42 kbm 
Äfven i det hänseendet kan tabellen sägas vara till gagn vid en 
skogsindelning, att den klarlägger, hvad som menas med växtlighets- 
grad, och att den ger en förrättningsman tillfälle att genom jämförande 
mätningar uppöfva omdömesförmågan. Isynnerhet torde nog slutenhets- 
graden hos äldre tallskog i allmänhet bedömas för låg. Trädslaget 
ställer sig ju vid högre ålder glest och bör bedömas därefter, ej där- 
emot jämföras med andra trädslag. Därjämte bör nog ock vid bedöm- 
mandet af slutenheten hos yngre och medelålders tallskog ihågkommas 
att mindre luckor i tallskog synas vara något normalt. Skall en mera 
regelbunden figur med en areal af 25 ar utstakas i ett tallbestånd, är 
