398 ALEX. MAASS. 
utdrag af dessa 4 tabeller samt likaledes den nyupprättade tabellen för 
Sverige i sammandrag. 
Om vi då först jämföra de för Sverige upptagna tabellserierna, 
finna vi rörande de af AF STRÖM uppställda, att om man bortser från 
växtlighetsgraden 0,2 i den nya tabellen, det råder en ganska god 
öfverensstämmelse rörande stamantalet, men att för bestånd af medelgod 
och god växtlighet af STRÖMS uppgifter äro högre angående virkes- 
massorna. För sämre växtlighetsgrader är förhållandet tvärtom. Emeller- 
tid torde de af AF STRÖM angifna virkesmassorna å särdeles goda bestånd 
vara för höga. Ett virkesbelopp af 926 kbm. per hari 130-årig tallskog 
torde ej finnas i vårt land, 
Hvad som genast faller i ögonen hos de Segerdahlska tabellerna, 
är den hos de bättre bestånden rådande stamrikedomen, hvilken emeller- 
tid åtföljes af synnerligen låga virkesbelopp. Ett bestånd i XII graden 
och 30-årigt har sålunda 7,100 stammar med ett virkesbelopp af 108 kbm. 
Vid 110 år har samma bestånd ännu 839 stammar med ett virkesförråd af 
486 kbm. Här stämmer virkesmassan med de nya uppgifterna, men i 
stamantalet förefinnes fortfarande en betydande skillnad. 
Såsom ett allmänt omdöme kan sägas, att de nya undersökningarna 
icke visa någon öfverensstämmelse hvarken med de af AF STRÖM eller 
af SEGERDAHL publicerade. 
Vända vi oss sedan till de Blomqvistska tabellerna, finna vi, om 
vi nu först endast fästa oss vid virkesmassan, att vår växtlighetsgrad 
1,0 sammanfaller med klassen VI i södra Finland intill 50 år, men att 
därefter virkesbeloppen i Finland småningom höja sig öfver de svenska, 
för att vid 1350 år ange 134 kbm. mer än de svenska. Vår växtlighets- 
grad 0,8 motsvarar V klassen i mellersta Finland, men från och med 70 
år äger samma förhållande här rum eller att de finska uppgifterna äro 
högre än de svenska. Växtlighetsgraden 0,6 ligger med sina siffer- 
uppgifter mellan V och IV klasserna i mellersta Finland intill 90 år, 
hvarefter massorna för Sverige bli lägre än dem för den finska IV 
klassen. Växtlighetsgraden 0o,, 1 Sverige motsvarar III klassen i norra 
Finland och 0,2 klassen II inom samma trakt i Finland. 
Hvad stamantalet angår är detta för växtlighetsgraderna motsva- 
rande 1,0,0,8 och 0,6 genomgående högre i Finland, men tvärtom för de 
återstående graderna 0,4 och 0,2. 
Någon motsvarighet till växtlighetsklassen I för norra Finland finnes 
ej i tabellen för Sverige. Mäånne detta tyder på, att det finns en ännu 
lägre växtlighetsgrad än den af mig angifna ov. Eller ock kan det 
tänkas, att i växtlighetsklassen I för norra Finland ingå försöksytor, 
som icke äro att anse såsom fullslutna, hvarigenom medeltalet för klas- 
