OLIKA METODER VID UNDERSÖKNING AF BARRTRÄDSFRÖS GROBARHET. 4337 
Olika groningsresultat vid skillda frökontrollanstalter. 
Det är otvifvelaktigt ett betydande uppryckningsarbete som de 
svenska frökontrollanstalterna utöfvat på fröhandeln, under de 35 år, de 
varit i verksamhet. Särskildt har detta visat sig beträffande sådana 
frösorter, som användas i jordbrukets tjänst. Hos dem har också ofta 
utländsk vara kunnat igenkännas med stor säkerhet på förekomsten af 
vissa ogräsfrön i fröpartiet. 
För skogsfröhandeln. ha däremot af helt naturliga skäl frökontroll- 
anstalterna varit af ringa betydelse. Varans äkthet och i viss mån äfven 
dess grobarhet är här svårare att bestämma, och de olika frökontroll- 
anstalterna ha i regel hvar och en fått emottaga endast ett fåtal prof 
till undersökning och härigenom kanske fått mindre tillfälle att ägna 
dem uppmärksamhet. Mig veterligt har frökontrollen ej heller bidragit 
till förhindrandet af införsel af tyskt frö genom att t. ex. i analysbe- 
visen påpeka, att en del prof antagligen kunnat vara af utländsk här- 
komst. Går man igenom äldre analysresultat i frökontrollanstalternas 
årsberättelser, kan man t. ex. finna uppgifter om fröprof, som med 
hänsyn till den höga 1,000-kornsvikten gifvetvis måste varit af utländsk 
härkomst. 
Men äfven beträffande groningsresultaten ha klagomål försports 
bland skogsmännen. För att utröna, om dessa äro befogade, har jag, 
som nämndt, låtit ur ett och samma parti tallfrö utsända prof till de 
svenska frökontrollanterna samt till statsanstalten Dansk Frokontrol i Kö- 
penhamn. De erhållna resultaten hafva sammanförts i efterföljande tabeller. 
En granskning af tabell 1 visar, att de erhållna groningsresultaten 
varierat högst betydligt. År 1910 erhöllos så olika grobarhetsprocenter 
som 91 och 57,; ur samma tallprof. I år blef variationen hos samma 
prof, som under tiden förvarats i ett svalt rum, ännu större, nämligen 92 
och 43,7 procent. Att de stora variationerna ej äro att söka i mindre 
noggrannhet vid undersökningarna utan fast hellre i de olika metoder, 
som användas vid de skilda anstalterna, framgår tydligt af tabell 2. 
Denna visar nämligen att samma anstalter i allmänhet stå högst eller 
lägst på skalan, när deras analysresultat inordnas efter fallande grobar- 
hetsprocent. En jämförelse mellan de erhållna resultaten och de meto- 
der som användas vid de olika anstalterna synes peka på att de frö- 
kontrollanstalter, som stöpa fröet, låta det gro vid ljustillträde och något 
högre temperatur än rumstemperatur uppnå de bästa resultaten. Stor 
noggrannhet för att hindra profven att mögla visar sig äfven mycket 
fördelaktigt på grobarheten. Att de nämnda faktorerna äro de vikti- 
gaste för att nå jämna groningsresultat torde äfven framgå af den i 
