OLIKA METODER VID UNDERSÖKNING AF BARRTRÄDSFRÖS GROBARHET, 435" 
Tabell 2. Jämförelse mellan groningsresultaten år 1910 och 1911 från 
samma anstalter. 
; = ma 
1910 | 1911 | 1910 | 1911 
Anstalt Grodda frön | Grodda frön Anstalt | Grodda frön | Grodda frön | 
” | ” ” | Vv 
I | 
| | | | 83,3 | (0 
|A Ness sake bs se | 91 34 [SÅ ocetostsndegset | 03,3 7 3 
| 0 NR är VEN | 91 I 92 h EE NGE ORO 52 80 
CRESA SRS 88,3 | 84,3 Vrede sera ennen 74 81 
INLINE STAS SA 88 I 79 TRSEEESESSAAEEEeA | 69,5 58 
NESIES SI SANS 85,8 S1 KR sa as ssan | SAS 43,7 
| RARE | 84,5 | 84 medeltal 81,4 | 76,7 
denna uppsats längre fram lämnade redogörelsen af en del undersök- 
ningar rörande dessa faktorer. 
Emellertid kan gifvetvis ej allmänheten vara betjänad af att de 
skilda anstalterna lämna så olika groningsresultat. Skogsfröet säljes ju 
i regel efter garanterad viss grobarhet, vanligen 80 eller 85 Y,. Här- 
vid brukar öfverenskommas, att om frövaran visar sig understiga den 
garanterade grobarheten med mer än 5 Y, minskas varans pris i pro- 
portion härefter. Någon gång medgifves också ökning i priset, om 
fröet vid analysering visar sig hafva högre grobarhet än den garante- 
rade. Låt oss taga ett exempel. En fröhandlare förbinder sig t. ex. 
att leverera till en skogsvårdsstyrelse 500 kg. tallfrö för 15 kr. pr kg. 
efter 80 N, grobarhet. Skogsvårdsstyrelsen råkar sända fröprofvet för 
analysering till frökontrollanstalten k (se tabell 2) och får till svar att 
fröets grobarhet blott är 57 2. Säljaren däremot sänder fröet till an- 
stalten a och får 91 Y, grobarhet. Han hoppas därför att erhålla 8,530 
kr. för partiet i stället för grundpriset eller 7,500 kr. Skogsvårdssty- 
relsen åter anser sig med samma rätt endast böra betala 5,810 kr. Man 
ser hvilka konsekvenser häraf kunna uppstå, och liknande fall inträffa 
ej så sällan. Innan jag emellertid framlägger förslag till det sätt, på 
hvilket skogsfröundersökningen enligt min mening bör reformeras, vill 
jag först helt kort redogöra för de anmärkningar mot den nuvarande 
organisationen, som gjorts från landtbrukshåll, och de olika nya organisa- 
tionsförslag, som sett dagen utan attännu något positivt åtgjorts i frågan 
Förslag till frökontrollanstalternas omreglering. 
Första gången upptogs frågan om frökontrollanstalternas omorga- 
nisation af landtbruksstyrelsen, som i skrifvelse den 3 okt. 1890 till 
Kungl. Maj:t framhöll olämpligheten af att det till frökontrollanstalterna 
beviljade anslaget fördelades bland allt för många anstalter. Alltsedan 
