OLIKA METODER VID UNDERSÖKNING AF BARRTRÄDSFRÖS GROBARHET 4497 
Beräkning af groningsresultatet. 
Efter groningens afslutande undersökas de kvarvarande fröna genom 
snittsprof, och de då såsom friska befunna, de s. k. »hårda» fröna, an- 
gifvas särskildt. Som bruksvärde betecknas däremot produkten af renhet 
och antal grodda frön. Tidigare räknades de hårda fröna med i bruks- 
värdet, men så torde nu ej brukas. 
Däremot ingå ofta t. ex. till Skogsvårdsföreningens frökontrollanstalt 
förfrågningar huru många af de hårda fröna, som skola anses som gro- 
bara. Häröfver har jag dock ej funnit några närmare utredningar. 
Somliga svenska frökontrollanstalter anse emellertid, att ”/,.—"/, af de 
hårda fröna kunna anses vara grobara. 
+ k Fx 
= 
Till ofvannämnda många spörsmål kan också läggas den, i hvad 
mån groningsundersökningarna böra taga hänsyn till förhållandena i 
praktiken. Skall fröanalysen sträfva efter att använda sådana metoder, 
som gifva den möjligast högsta grobarheten eller sådana, hvars resultat 
mera öfverensstämma med dem, som erhållas vid sådd i det fria? I stort 
sedt lämna frökontrollanstalterna afsevärdt högre resultat, än som erhål- 
las vid sådd under olika förhållanden. Af verkligt värde äro dock 
endast de uppgifter från en frökontrollanstalt, som stå i ett visst genom 
försök utrönt förhållande till markgroningsprocenten (WIBECK I) eller 
plantprocenten (HaACK I) vid olika yttre förhållanden. Men de olika 
metoderna vid frökontrollanstalten kunna nu lätt gifva mycket olika re- 
sultat, som äfven SCHWAPPACH (IV) framhåller. Han nämner som exem- 
pel härpå särskildt silfvergranens frön, som på en del ställen undersökas 
genom snittprof, på andra genom sådd i fuktig mark. Första förfarings- 
sättet gifver omkring 60—70 94, grobarhet, det senare sällan mer än 
20—253 HW. Fröhandlare föredraga gifvetvis det förra talet, medan fröets 
värde för praktiken synes bättre af det sistnämnda resultatet. 
I anledning häraf framhöll också SCHWAPPACH vid den andra 
internationella konferensen för fröprofning, att enligt hans åsikt det vore 
erforderligt, att en så stor öfverensstämmelse som möjtigt infördes mellan 
anstalterna rörande använda metoder, hvilkas resultat borde kompletteras 
genom såddförsök i det fria. 
För dylika undersökningar torde i vårt land också Statens Skogs- 
försöksanstalt bäst lämpa sig, ett skäl som ytterligare talar för skogsfrö- 
analysernas förläggande dit. 
För belysande af groningsfrågan följer här slutligen en kort redo- 
görelse för 
