4507 GUNNAR SCHOTTE. 
De olika groningsapparater som användas vid analysering af skogsfrö. 
För att undersöka fröets grobarhet använder man som bekant sedan 
länge ett flertal olika metoder, af hvilka somliga kräfva mer eller mindre 
invecklade apparater. Dessa kunna uppdelas i tvenne hufvudslag. Antin- 
gen äro apparaterna så konstruerade, att det fordras en för hvarje fröprof, 
eller också kunna ett större eller mindre antal prof insättas i samma appa- 
rat, hvarigenom sinsemellan fullt jämförbara resultat kunna nås. Apparater 
af den förra typen ha i allmänhet varit enkla och billiga och därför 
fått stor användning, ehuru de, som nämndt, medföra vissa olägenheter 
beträffande undersökningarnas likformighet. Den enklaste anordningen 
af denna typ är en vanlig blomkruka, som väl dräneras, fylles med jord 
och täckes af mossa. Vidare användes den s. k. lappmetoden, hvarvid 
fröna läggas mellan tvenne flanellslappar, som fuktas och läggas på 
tallrikar eller till hvilka fuktighet ledes genom att lapparnas ändar stå 
i förbindelse med ett kärl med vatten. I stället för flanellslappar an- 
vändes också filtrerpapper, hvaraf göras små konvolut. En liknande 
metod är den af OÖHNESORGE föreslagna s. k. flaskmetoden. Filtrer- 
papper användes ju äfven som grobädd på så sätt, att fröna bredas ut 
på detsamma, läggas på en tallrik och täckas med en glasskifva för att 
lämna ljuset fullt tillträde. Som grobädd användas vidare olika konstruerade 
lerplattor, såsom NOBBES (I) groningsplattor, J. STAINERS (se G. HEMPEL I). 
mindre groningsapparat och den med denna nästan öfverensstämmande 
af A. GRUNWALD (se E. EBERTS), COLDEWE & SCHÖNJAHNS mindre appa- 
rat (se v. ALTEN och SCHÖNJAHN), TH. MAGERSTEINS apparat, HANNE- 
MANNS ” groningsplattor (MIDDELDORPF), ATTERBERGS (IV) plattor 
m. fl. 
För att utröna skillnaden mellan olika groningsmetoder gjorde F. 
BAUR en del jämförande försök i NOBBES och HANNEMANNS apparater, 
samt medelst lapp-prof och krukprof med såväl jord som sågspån. 
Vid dessa försök, som redan utfördes 1873 och 1874, nåddes de bästa 
groningsresultaten med NOBBES plattor. 
Till de groningsapparater, hvari endast ett prof samtidigt kan un- 
dersökas, hör också den af E. SCHARF i Halle konstruerade apparaten 
för att mäta groningskraften. SCHARFS apparat var från början afsedd 
för roffrö, men WAGNER har sedermera äfven profvat tallfrö i densamma. 
Apparatens konstruktion är byggd på det sakförhållandet, att det min- 
dre är antalet groddar än groddarnas beskaffenhet som är afgörande 
för ett frös duglighet. Fröna måste ju vid groningen öfvervinna ett 
visst motstånd i marken och utveckla en viss kraft för att gro. Denna 
kraft kan SCHARF mycket noga mäta med sin apparat. BUuUSSE och 
