A5e GUNNAR SCHOTTE. 
för mögling, om de ha mögelsporer med sig, och detta synes ofta vara 
förhållandet med frö, som klängts af möglig kott. Som den Rodewald- 
Cieslarska apparaten synts mig lämna något lågt resultat, har jag låtit 
göra några kontrollanalyser å Skogsvårdsföreningens kontor och jämfört 
dem med analyser enligt andra metoder och därvid i några fall fått ända till 
8 /o:s lägre resultat hos Skogsvårdsföreningen. Vid SCHWAPPACHS (III) 
jämförande försök visade det sig, att den danska apparaten gaf högre gro- 
barhet än den Cieslarska hos tallfröet i alla undersökta fallen, d. v. s. 30 st. 
I medeltal lämnade den förra 9 ?/o högre resultat, maximum var 17 92/, 
och minimum 1 0. Hvad granfröet beträffar, kunde däremot den 
Cieslarska apparaten i några fall uppvisa den högsta grobarheten, i 
andra fall visade sig äfven här den danska apparaten vara bäst. Gro- 
ningsenergien (efter 10 dagar) var i 14 fall af 15 större i den danska 
apparaten, när det gällde tallfröet, i de andra fallen lika i båda appa- 
raterna. Granfröet visade däremot den högsta energien i Cieslarska 
apparaten i 13 fall af 15. SCHWAPPACH anser därför, att för tallfrö 
bör gifvetvis den danska apparaten föredragas. För granfrö skulle 
däremot valet af apparat vara likgiltigt, men det synes, som äfven här 
den danska apparaten vore att föredraga. För andra fröslag är det 
dock ej säkert att den Jacobsenska apparaten gifver de bästa resultaten. 
ATTERBERG (III) har t. ex. gjort jämförande försök mellan den Jacob- 
senska groningsapparaten och den vid Kalmar station vanliga gronings- 
metoden i linnekonvolut och därvid funnit för sädesslagen högre gro- 
barhet i linnekonvoluten. Den Cieslarska apparatens underlägsenhet 
gentemot den Jacobsenska kan bero på de sämre belysningsförhållan- 
dena under åtminstone den mörkare årstiden, samt möjligen i någon 
mån på groningsbäddens beskaffenhet samt temperaturförhållandena. 
Vid jämförande groningar i de båda nämnda apparaterna samt å fuktadt 
filtrerpapper på porslinstallrikar med glaslock har jag däremot ej funnit 
någon nämnvärd skillnad vid lika belysningsförhållanden. Jag utförde 
nämligen vintern 1909—1910 några groningsförsök enligt de tre nämnda 
metoderna. Apparaterna uppställdes i ett ljust fönster på landet i en 
nästan konstant rumstemperatur af + 20 C. På grund af afdunstningen 
torde dock själfva groningstemperaturen ha blifvit något lägre i den Jacob- 
senska apparaten, hvilket skulle förklara att den för tallfrö ej gaf högre 
resultat än de andra metoderna. De erhållna resultaten framgå af efter- 
följande sammanställning. (Tabell 3.) För de olika groningsserierna är 
uträknadt dels verkligt medeltal, dels medeltal enl. landtbruksstyrelsens 
cirkulär af 26 juni 1900 $ 22 för de två serier, hvilka utvisa de flesta 
grodda frön, om tre serier användts, eller af de fyra serier, hvilka ut- 
visat de flesta grodda frön, om sex serier användts. Äfvenledes är 
