XVI 



nečníku, se silným svalstvem. Zažívací roura mívá na některých 

 místech slepé výchlipky a přívěsky. Mezi jednothvými oddíly bý- 

 vají chlopňovité uzávěrky. 



'Po té pojednává přednášející o různých typech zažívacích ú- 

 strojů, a pochodil trávení. Někdy děje se trávení již mimo tělo tím, 

 že hmyz vpouští do své kořisti šťávy zažívací, které rozpouštějí po- 

 travu a jistě ji aspoň z části mění v zažitinu. Tak děje se u Carabů, 

 larev much, vodomilů a zvi. u mravkolva. Žlázy slinné nemívají 

 vždy stejný úkol. Obsahují hlen a amylasu, ale sekrety jejich jsou 

 dosti různé. Mandibulární žlázy mravenčí vylučují sekret tmelící 

 stavbu. Trávení bývá podporováno mechanickým rozemíláním po- 

 travy, jež děje se v žaludku žvýkacím, jehož pohyby Jordán za 

 živa pozoroval. 



Hlavní pochod trávicí děje se ve střevě středním, kde také 

 ústí žlází vyměšující sekret trávicí. Některý hmyz má schopnost 

 ztráviti i dřevo, má totiž ferment zv. xylanasu, jež štěpí celulosu. 

 Zdá se, že spolupůsobí při tom i bakterie jako u přežvýkavců. Ve 

 střevě středním však děje se i vstřebávání, jež dá se sledovati na 

 př. na absorbci železa. Střední střevo jest ktrátké, ale někdy jest 

 délka nahrazena vedlejšími přívěsky. Pan přednášející uvádí- po- 

 měry mezi jakostí potravy a délkou střeva u obratlovců a srovnává 

 je « obdobnými případy u hmyzu. 



Zadní střevo má chitinovou intimu, ale přes to, jak se zdá, děje 

 se i zde zejména v předním odstavci vstřebávání. Rektum jest po- 

 sledním odstavcem, jest vyloženo často chitinem a slouží k odstra- 

 ňování exkrementů. Někde chybí docela, jak u larev hmyzu sociál- 

 ního, ijmž dostává se potravy bez odpadků ztravitelné. 



Přítomno 17 členů a 11 hostí. 



V občasné schůzi dne 21. dubna přednášel p. Ph. St. Jan Oben- 

 berger: O své exkursi do Dalmácie a Bosny. Cesta 

 vedla přes Te. t, Rjeku a Senj vozem do Otočace. V okolí Otočace 

 jest mnoho krásných lesů, zejména dubových. Krásná byla exkurse 

 k jezerům Plitvickým. Poté vedla cesta přednášejícího k dru Ka- 

 ramanovi do Spljetu a pak do Solinu. S kol. Frankenbergerem chtěl 

 p. přednášející podniknouti výlet na Dináru; cesta byla velmi zdlou- 

 havá a bylo nutno za nepříjemných poměrů přenocovati a teprve 

 druhý den nastoupen pochod na vyprahlé stráně Dináry, př ostlé 

 jen místy nízkým doubím. Nad lesem černých chudých borovic jest 



