ANALYTICKÁ TABULKA FAM. PERLIDAEAJEJÍ DVOU 



SUBFAM., PERLINAE A ACRONEURIÍNAE 



(PLECOPTERA). 



Prof. Frant. Klapálek. 



Do čeledi P e r 1 i d a e řadíme typické repraesentanty celého 

 řádu Pošvatek, kteří patří také k nejvíce známým jeho zástupcům. 

 Rodový název Perla byl dlouho také označením pro všecky tvary 

 nyní do řádu Plecoptera řazené. 



Velikost těia, poměrná velikost hlavy, očí, postavení oček je- 

 dnoďuhých a mozolku čelních jest značně proměnlivo. Očka jsou 

 tři nebo dvě a spánky většinou chybí, poněvadž hlava hned za 

 očima jest zakulacena a týl mezi oběma očima má obrys jednoduše 

 obloukovitý; u několika málo rodu však prodlužuje se .hlava za 

 očima, tvoříc spánky více méně rovnoběžné a teprve po jisté délce 

 zakulacené. Obloukovitý šev temenní jest pouze u velikých druhů 

 patrný jako zřetelná, za očky a mozolky čelními se táhnoucí rýha; 

 týl neukazuje mozolků, které nacházíme dobře vyvinuty u 1 . če- 

 ledě Perlodidae. Tykadla jsou zpravidla jemná štětinovitá a ma- 

 kadla vždy osinovitá, s posledním článkem tenkým a krátkým. 



Přední šíje jest většinou lichoběžníkovitá, v předu nejčastěji tak 

 široká jako týl hned za očima, do zadu více méně zúžená. Jen vými- 

 nečně zvláště u rodu Chloro perla a jeho nejbližších příbuzných 

 jest přední šíje napříč čtyrúhlá, se stranami rovnoběžnými. Přední 

 a zadní kraj její jest zpravidla více méně obloukovitý, strany rov- 

 né, řidčeji obloukovité. Střední rýha jest zřetelná a pole střední šíř- 

 ky proměnhvé. Cervovité mozolky jsou většinou zřetelné. 



Křídla jen v řídkých případech jsou zkrácena a to až na nejřidší 

 výjimky jen u samců. Jen velmi zřídka necházíme mezi žilkou vře- 

 tenní a její odnoží ve vrcholu křídla příčnou žilku. U některých 

 druhů nacházíme ve vrcholu křídlovém mezi větvemi odnože vře- 

 tenní a větvemi ž. střední více méně četné příčky, které jsou mnoh- 

 dy velmi pravidelně uspořádány. U některých rodů jest ž. střední 

 na svém kořeně do předu prohnuta a běží pak v této části rovno- 

 běžně se ž. vřetenní. Ve křídlech zadních mnohdy shledáváme, že 

 ž. střední a přední větev druhé ž. hřbetuí jest značně prohnuta a 

 v tomto případě obyčejně také větve vycházející od přední větve 

 druhé ž. hřbetní jsou prohnuty, takže celek dělá dojem kroužko- 



53 



