učitelů obecné školy v Chudenicích, zvěčnělého K. Vorreitha a 

 Fr. Veselého, nyní v Plánici, jimž tuto projevuji vděčnou vzpo- 

 mínku a díky za probuzení enthusiasmu. — V pozdějších letech 

 jsem do Chudenic dojížděl pouze na různé školní prázdniny a 

 ovšem věnoval jsem se skoro jen pozorováním entomologickým. 

 Tak jsem nashromáždil drahně materiálu vesměs podrobně loka- 

 litami a jinými poznámkami opatřeného, který jest buď přímo 

 v hlavních mých sbírkách systematických, nebo zatím dosud jako 

 doklad sestavený ve skupinách dle výletů, biocoenos, faunisti- 

 ckých pásem atd.; nashromáždil jsem i s dostatek nejrozmani- 

 tějších poznámek psaných buď ad hoc, buď důkladněji, z části 

 už také publikovaných (viz níže seznam literatury); nejvíce si 

 ovšem sám pamatuji. 



Seznam tento bude hlavně míti snahu býti kritickým a s tímto 

 předpokladem budu úzkostlivě toho dbáti, aby vše dobré, čemu 

 jsem se zejména za posledních asi 8 let naučil ze seznamů fau- 

 nistických, jež jsem, pokud jde o palaearktické Coleoptery, pro- 

 studoval neb alespoň prohlédl téměř všechny — je jich skoro 

 malá bibliothéka — abych z nich vše- dobré řádně ocenil a všeho 

 nedobrého či méně dobrého se vystříhal. Seznam tento jest po- 

 kusem, ukázkou, methodou; pro naše poměry mnohá ethologická 

 data jeho jsou významu všeobecného, širokého; mimo to jest 

 průpravou k podobnému seznamu většího rámce — o Šumavě. 



Hlavně prozkoumáno vlastní okolí Chudenic; k periferii pánve 

 chudenické možno čím dále tím spíše předpokládati nové nálezy. 

 Nelze ani jinak očekávati úplnost, jako vůbec bývá u takových 

 seznamů a dlužno doplňovati v budoucnosti. 



Území. 



Hlavní pásmo šumavské před svým koncem na SSZ vysílá 

 směrem k Janovicům odbočku vrchů stražovských; ta jest pře- 

 rvána Úhlavou; na levém jejím břehu, zhruba asi u Ouborska a 

 Pocinovic jest meze dvou pásem v podobě U zde spojených, jež 

 ohraničují pánev chudenickou k S otevřenou. Obě větve ty běží 

 ku SSV, větev západní jest kratší a končí před Kolovčem, vý- 

 chodní, delší a přímější, končí vrchem Stramchým u Červeného 

 Poříčí, který jest posledním výběžkem šumavským — co dále 

 do nitra země odtud směřuje, jsou kopce brdské. 



// 



