o srážkách za dobu 1903 — 07 jsou poučná tato data: 



V tabulku pojaty mimo střed naší pánve, Chudenice, data pro 

 tři místa ležící postupně dále od naší vrchoviny k centru pánve 

 plzeňské, aby bylo ozřejměno decrescendo všech dat. 



Bouřek průměrně zaznamenáno ročně 11, což po mém soudu 

 jest počet malý. 



Květena. 



Veliká odvislost zvířeny hmyzí a to jak plantikolní, tak i terri- 

 kolní od květeny má rozhodující váhu při zoogeografických po- 

 zorováních, často úplně směrodatnou. 



Ráz má květena neteplomilný, jihočeský. Zajímavosti a od- 

 chylnosti od základního typu dány terénem. 



Jehličnaté lesy, jako v pošumavských krajinách všude, mají 

 převahu a to zase bohužel dominuje smrk. Jedlí méně. Bo- 

 rovice jest též všude vtroušena, větší porosty hlavně tvoří selské 

 lesy a obecní, jako jest tomu na př. na Vyšensku, Přetínsku, ve 

 Farském hájku, v Dílcích. Hojněji na západ a sever. — V pan- 

 ských lesích mimo obligátní smrk v průsecích a na okrajích sá- 

 zen modřín. Jalovec na příhodných pastvinách, krabatinách, 

 okrajích borů a pod. — Význačný jest tis, tvořící nejkrásnější 

 český lesík na Netřebu. Charakteristického jsem však v něm 

 pro brouci faunu nenašel ničeho. 



Listnatých lesů ne mnoho — v poměru však k jiným kra- 

 jinám přec značně více. Nejkrásnější jsou na půdě hraběcího 

 panství Černínského, jehož plocha lesů měří 3799"24 ha. Listnaté 

 porosty zaujímají hlavně pásmo vrchů východní větve a pak něco 

 ve Žďársku; pěkné buky jsou a zejména dříve bývaly v Zalč- 

 ském polesí. Nejlepší bukový les jest na Bělči, kde zaujímá 

 rozsáhlou plochu. Tamže jsou i kleny, lípy, jilmy, jiné list- 



15 



