Kukly některých rodů nepřijímají vzduchu růžky, nýbrž dý- 

 chacími chvostky (Chironomus, Simulium); chvostky skládají se 

 z vlákének. Na každém vlákénku rozezná se také povrchová (ko- 

 rová) vrstva velmi tenká původu pokožkového, jež obklopuje 

 mocnou část dřeňovou o pletivu kyprém, původu asi hypoder- 

 málního. Bublinky vzduchu lnou k vláknům chvostků a prolnou 

 do vnitř, odkudž postupují, prolínavostí a snad i jinak puzeny 

 do vzdušnic hrudních, k nimž se základem svým chvostek při- 

 pojuje. 



Když se dospělý hmyz vyvinul v kuklách, které přebývají ve 

 vodě, třpytí se bublinkami vzduchu jako postříbřeny. Vzduch 

 jenž ulpěl na měkkém tělíčku hmyzím, zabrafiuje, aby se hmyz 

 smáčel, jsou-li kukly přisedlé ná předmětech pod vodou, sníží 

 vzduch značně měrnou váhu vylíhlého hmyzu a ten pak pře- 

 tlakem vody lehce vyplyne na hladinu, aniž by se při tom 

 smáčel. Mnohem zajímavější vyplynutí hmyzu je ponořování 

 se cizopasného blanokřídlého hmyzu, jaké koná na př. lumek 

 Agryotypus*), neboť musí měrnou váhu svého těla zmenšiti a 

 přece zase vzduch potřebuje, aby se nesmáčel. 



Rody Cordyla, Ceroplatus, Neoempheria, Bolitophila, Sciophila, 

 část Lycorií (Sciar) a Bibio nemají dýchacích růžků. Snad se 

 děje u nich skrovná výměna plynů průduchy na těle, tedy pe- 

 ripneusticky jako tomu bylo při larvách, jenže průduchy kukel 

 jsou zavřené. 



Kukly Ceratopogonů jednak zdržují se v trouchu stromů a 

 v trouchu lesním, jednak připínají se zadečkem na předměty ve 

 vodě, jsouce zavinuty dole pokožkou larvi. Chironomus, Tany- 

 tarsus, Orthocladius, Tanypus a Simulium žijí v podobě kukel 

 také ve vodě, nikoli však všecky volně. Simulium jako kukla při- 

 lípla se k balvanům a ke kamenům pod vodou, Tanytarsus a 

 Orthocladius ve stavu kuklím obývají buď vodu neb pouzdérka, 

 rourky a dutinky ve vodních rostlinách a na kamenech, jež jim 

 larvy připravily. Kukly rodu Tanypus na některé hrubší popudy 

 reagují a zase k povrchu vody vyplynou jako larvy rodů Ano- 

 pheles a Culex. 



*) O něm již před lety psal p. prof. Klapálek při studiu Trichopter. 

 26 



