SVENSKA LÖFÄNGAR. 13 
ofta ända upp i toppen och stamformen mången gång bättre än på de 
för vinden mer utsatta höjdplatåerna. Som exempel på en dylik vacker 
och snabbväxande granskog må nämnas ett bestånd invid Rokån nära 
Fagerhedens kronojägareboställe på Pite kronopark. Granen var här 
blandad med björk, sälg, rönn och hägg. På marken fanns en rik ört- 
och gräsmatta och här och där växte stora, frodiga bestånd af orm- 
bunkar. Träden hade en höjd af ända till 25 m., brösthöjdsdiametern 
var 30—35 cm. och åldern omkring 100 år. Med sin friska grönska, 
sina pyramidformiga kronor med tämligen rätt utstående grenar och 
snabba växt bildade dessa granar en skarp kontrast till traktens öfriga, 
svagt växande, latbehängda granbestånd. Från de egentliga löfängarne 
Statens skogsförs.-anst. saml. Fot. af FÖRF, 
Bild 9. Björkblandad granskog kring Linaälf nära Gellivare. 25 juli 1904. 
med sina af olika löfträd bildade trädbestånd skilja sig dessa af gran 
och björk bildade växtsamhällen ganska väsentligt. Den vanligen ytterst 
rika ört- och gräsfloran och den yppiga buskvegetationen tyda dock på 
ett ganska nära biologiskt samband. För skogsmannen i öfre Norrland 
erbjuda dessa växtsamhällen så till vida sitt särskilda intresse, som här 
påträffas de vackraste, friskaste, mest snabbväxande granarne. 
Med den vida omfattning, som här gifvits åt begreppet löfängar, 
förete dessa växtformationer en mycket stor omväxling. På grund af 
olika yttre betingelser, såsom markens rikedom på näring, fuktighet, 
klimatets beskaffenhet växla såväl de olika trädslagen i beståndet som 
ock ört- och gräsflorans utveckling. Det oaktadt finnes det ett stort 
antal gemensamma arter, som angifva en nära ökologisk ” öfverensstäm- 
+ Ökologi är läran om organismernas beroende af de yttre lefnadsvillkoren och deras 
tillpassning i yttre och inre byggnad efter de olika lifsbetingelserna. 
