LITTERATUR. 45 
Reduktionstabellen mellan längdfot och kvadratfot (af bräder och plank) upp- 
tager jämna to-tal af engelska längdfot från 10' till 100', jämna hundratal från 100' 
till 1,000' samt jämna I,o0o-tal från 1,000' till 10,000'. Bredderna angifvas i hela och 
halfva tum f. o. m, 2” till 12”. Vid tabellens användning torde oftast en eller flere 
additioner få göras. Decimaler angifvas ej. Af företalet synes framgå, att för- 
fattaren särskildt vänder sig till personer, som ha att göra med uppförande af bygg- 
nader, och af dessa personer torde tabellen vinna berättigadt beaktande. Den är 
dock i sin nuvarande form något svårhandterlig, men författaren upplyser ock i 
företalet om, att han är sysselsatt med utgifvandet af en ny upplaga, som lär bli 
enklare. 
» Kubikfottabellen» är uträknad för kubering af fyrkantigt virke, som mätts med 
12-delade mått. Den upptager alla brukliga dimensioner från !/,” till 12" tjocklek 
och från 1—9,999 fots längd. Tabellen är uppställd på samma goda sätt som ku- 
bikmetertabellen. 
De Klarströmska tabellerna utmärka sig för lättfattlighet och reda i uppställ- 
ningssätt samt för att reduktion af längder från 1— 100 löpfot eller löpmeter erhålles 
direkt, under det att längder från 101 till g9,999 fås genom en addition med blott 
två tal, hvilket ju i andra, äldre tabeller ej alltid varit fallet. Undantag gör dock 
tabellen »Huru många längdfot till så många kvadratfot?» Tabellerna hafva genom- 
räknats flere gånger af olika personer och påstås af författaren vara fria från fel. 
IV. E—n. 
Oldenborrernes Optreden og Udbredelse i Danmark 1887—1903 af J. E. V. 
Boas Köpenhamn 1904. 24 sid. i stort folioformat. 5 större kartor och en 
engelsk resumé. Pris 5 kr. 
I h. ro—11 af denna tidskrifts förra årgång omnämndes i samband med en 
recension af Skovrider Briöels nya arbete i skogsbruket en del ny dansk skogslittera- 
tur. Till denna förteckning kan nu ytterligare läggas föreliggande af professor Boas 
utgifna större arbete, som till en viss grad äfven berör skogsentomologien och där- 
före något bör kunna intressera svenska skogsmän. 
I det ståtligt utstyrda arbetet redogör författaren för mängden af insamlade 
ollonborrar under svärmningsåren 1887, 1891, 1895, 1899 och 1903. Som grund för 
dessa uppgifter föreligger siffermaterial från de af danska staten sedan 1887 föran- 
staltade ollonborrinsamlingarne. För att visa ollonborrarnes utbredning inom skillda 
delar af landet åtföljes arbetet af 5 förträffliga kartor öfver Danmark, där socknarne 
färglagts olika allt efter mängden ollonborrar, som insamlats de olika åren. — På 
dessa kartor äro äfven landets skogar särskildt utmärkta, Medan man i allmänhet 
antagit, att ollonborrarne skulle hålla sig till något skogrikare trakter (naturligtvis 
endast löfskogar), visa dessa kartor, att skog och ollonborrar ej alls behöfva höra 
tillsammans. Författaren framhåller härvid, att det endast fordras ett minimum af 
löfträd, såsom t. ex. trädgårdar och häckar, för att ollonborrarne skola trifvas, 
Vid en jämförelse mellan de olika årens svärmningar erfar man, att 1887 hade 
att uppvisa den största förekomsten. Minskningen vid följande svärmingsåret 1891 
är mycket stor, och insamlingen lämnade ej ens hälften mot 1887. År 1895 var 
svärmningen ännu mindre, medan år 1899 däremot uppvisar en ökning af insamlade 
ollonborrar med en 100,000 RB. Häraf skulle man kunnat vänta en ännu större ök- 
ning till år 1903, men inträdde i stället en så enorm minskning i ollonborrarnes 
antal, att författaren förnöjd kan säga: de stora ollonborråren existera ej mera i 
Danmark. — Som särskild medverkande orsak till detta intressanta förhållande 
