OM KUBERING AF ÖPPNA DIKEN. 87 
Åtta tabeller (tabell 1—8) äro uträknade för kuberingsareor vid 
doseringarne I :0,25, I : 0,50, I :0,75 Samt I: 1, hvar och en med bot- 
tenbredderna 0,30 och 0,5o meter samt för djup, växlande mel 
lan 0,30 och 2,40 meter. Någon af dessa tabeller torde i de flesta 
fall, speciellt för myrdikningar, komma till användning. Skulle man 
någon gång, såsom vid bäckrensningar eller djupare skärningar 
i grusåsar, behöfva större bottenbredder, kunna dessa lämpligen tagas 
till 0,75, 1,00, 1,25, 1,50 meter o. s. v. Utom angifna åtta tabeller 
upptages här äfven en tabell (tabell 9), hvilken afser att lämna någon 
inblick uti den roll, som olika doseringar, djup och bottenbredder 
utöfva på den ekonomiska sidan af dikesarbetet, hvilket förhållande 
alltid är af intresse och värdt det största beaktande. 
Tabellernas användning. 
Man uppsöker i den underliggande horisontala djupkolumnen 
det mindre af de två dikesdjupen samt i den vertikala djupkolumnen 
å tabellens vänstra sida det större af de två dikesdjupen. Där de 
mot dessa djup stående kolumnerna skära hvarandra, finner man den 
önskade kuberingsarean, hvilken multipliceras med dikets längd, och 
kubikmassan är funnen. Äro djupen t. ex. 1,10 meter och 1,70 meter, 
finner man i tabell 1 kuberingsarean vara 0,92 kvm., och antages dikes- 
längden vara 50 meter, blir således kubikmassan 46 kbm. 
Som en naturlig följd af uppställningssättet angifva tabellerna i 
sina yttersta, snedt gående kolumner, de till motstående djup svarande 
sektionsareorna. Dikenas dagbredder för motstående, ofvan angifna 
djup, erhålles i en särskild kolumn å nedersta raden. 
