114 TH. ÖRTENBLAD., 
reglementet; och flottningsstadgan bestämmer, att flottningskostnaderna 
skola efter det besvär, olika virkesslag förorsaka i flottleden, rättvist 
fördelas på de flottande. 
Härmed hafva alltså de flottande fått rätt att använda för flottning 
nödiga naturkrafter utan att vid flottningskostnadernas fördelning på 
skilda virkesslag behöfva tänka på deras bästa, som äga skogar och mar- 
ker omkring flottleden, och från hvilka marker denna erhåller sitt vatten. 
De flottande skola endast sig emellan rättvist fördela flottningskostna- 
derna. Sålunda får icke visst slag af flottgods i flottleden gynnas, så 
att annat flottgods därigenom får draga en större afgäld, än som mot- 
svarar det besvär i flottleden, som detta virke förorsakar. Denna syn- 
punkt skulle endast i de fall kunna lämnas utan afseende, då samtliga 
flottande hafva samma slags virke 1 lika proportion, hvilket likväl nu- 
mera endast undantagsvis inträffar. Och med industriens utveckling 
ökas olikheten hos det flottgods, som tillhör skilda virkesägare. Det 
kan någon gång inträffa, att en virkesägare kan hafva uteslutande 
smärre rundvirke (pappersmasseved, pitprops m. m.), en annan uteslu- 
tande fyrhugget virke (bjälkar och sparrar), en tredje uteslutande såg- 
timmer o. s. v. Härigenom ökas krafvet på en rättvis fördelning af 
flottningsafgälderna jämlikt nu gällande bestämmelser. De flottande se 
enligt dessa endast sina rättigheter, och äro helt och hållet främmande 
för känsla - af förpliktelse på grund af dem tillerkänd rätt att sig till 
nytta tillgodogöra ofvan antydda naturkrafter, hvilka såsom allmän 
egendom borde antingen kunna lämna statsinkomst eller ock af staten 
för begagnande regleras från mera allmän synpunkt än som genom gäl- 
lande flottningsstadga skett. 
Under förutsättning emellertid, att man enligt nu gällande bestäm- 
melser söker finna grunder för en opartisk fördelning af flottningskost- 
naderna, så att hvarje slag af flottgods kommer att påföras en afgäld, 
motsvarande de kostnader, det kan hafva medfört i flottleden, har man 
främst att uteslutande med hänsyn härtill diskutera de förhållanden rö- 
rande flottgodset, som utöfva inflytande på flottningskostnaderna. Dessa 
hänföra sig hufvudsakligen till flottgodsets stycketal, längd, kubikinne- 
håll och ytbeskaffenhet. 
Flottgodsets stycketal, hvartill länge nästan uteslutande tagits hän- 
syn vid afgäldernas bestämmande, kan endast i sådana fall vara en god 
beräkningsgrund, då samtliga flottande i ett vattendrag hafva samma 
slags och lika stort virke i lika relation till antalet. Dubbelt antal skall 
då draga dubbel afgäld. Sådana förhållanden existerade vid tiden för 
sågverksrörelsens morgongryning, och vid denna tid kunde därför i ett 
