118 TH. ÖRTENBLAD. 
att t. ex. rulla ut ett ilandflutet och genom sjunkande flottvatten stran- 
dadt större timmer än att utföra samma operation med ett mindre, utan 
arbetet tar ock i fråga om det förra längre tid än för det senare. På 
samma sätt förhåller det sig, då flottgodset skall matas fram till intaget 
i en ränna, påskjutas från en ledare o. s. v. Och då flottgodset, vare 
sig med handkraft eller ångmaskin, skall föras fram öfver en sjö eller 
annat spakvatten, spelar jämväl kubikmassan hufvudrollen, ty ju större 
och tyngre virket är, desto mindre antal kan på en gång framföras af 
en gifven kraft. Dock har det visat sig, att man icke kan i sådana 
fall på en gång framföra en lika stor kubikmassa af smärre virke som 
af större. Orsaken härtill ligger hufvudsakligen däri, att det mindre 
virket i förhållande till sin kubikmassa har en större yta än det gröfre 
virket. Sålunda har ett 19'X 5” timmer en kubikmassa, beräknad efter 
6” på midten, af 3,73 kubikfot och en yta af 29,84 kvadratfot, medan ett 
lika långt 11” timmer har en kubikmassa, beräknad efter 12” på mid- 
ten, af 14,92 kubikfot och en yta af 59,9 kvadratfot. Det större timret 
har alltså, jämfördt med det mindre, fyra gånger större kubikmassa, 
men allenast dubbelt större yta. Det mindre virkets relativt stora yta 
gör, att det i förhållande till sin kubikmassa, hvilken står i direkt pro- 
portion till tyngden, utöfvar stor friktion i vattnet. Flottgodset berör 
nämligen vattnet med omkring 70 & af sin yta, mera eller mindre 
efter torrhetsgraden (specifika vikten). Det mindre virket, som innehål- 
ler mera splint än det gröfre, flyter ock relativt djupare än detta. Att 
af mindre virkesdimensioner en gifven kraft skall kunna transportera en 
mindre kubikmassa än af större virke är sålunda själfklart. Härtill 
kommer, att det senare är lättare att hålla inom bommarna än små- 
virket, hvilket, om icke särskilda anordningar med bommarna vidtagas, 
har benägenbet att »krypa under» dem och sålunda förorsaka ökade 
kostnader vid strandrensningen eller genom särskild insamling. 
På rinnande vatten i våra bättre flottleder framflyter det gröfre 
virket i hufvudsak lika lätt och lika fort som det mindre virket samt 
förorsakar föga mera besvär. Detta är ett faktum, som jäfvar alla re- 
sonemanger i annan riktning. I dylika fall har man äfven sett, att 
större längder vållat föga mera besvär än kort virke. Det förra virket 
flyter ofta mera midt i vattendraget och har mindre benägenhet att 
svänga och komma in i bakvatten. Man står sålunda i många fall all- 
deles utan stöd, då man vill söka en säker grund för flottningsafgälder- 
nas beräknande. Och med nu gällande bestämmelser kan det i rätt- 
visans namn alldeles icke blifva fråga om, att kubikmassan ensam skall 
blifva bestämmande för flottningsafgälden. Men om flottningsstadgan 
kan komma att ändras, må man icke lämna ur sikte, att en sådan be- 
räkningsgrund möjligen kan vara acceptabel, särskildt för stora flottleder, 
