OM FLOTTNINGSAFGÄLDERS BERÄKNANDE. 119 
där flottningen kan pågå större delen af sommarhalfåret och där flott- 
ningsarbetet i öfvervägande grad utföres af flottleden själf, d. v. s. af 
de nu kostnadsfritt exploaterade naturkrafterna (vattnets bärkraft och 
fall). Det kan nämligen ej bestridas, att icke flottningsafgäldernas be- 
räknande efter virkets kubikmassa är ganska enkelt, på samma gång som 
frågan om virkets aptering icke på något störande sätt påverkas vid 
denna princips tillämpning. Den utgör därjämte i någon mån ett när- 
mande mot deras ståndpunkt, som såsom ett önskemål framhålla, att 
flottningsafgälden bör bestämmas med hänsyn till virkets värde. Ehuru 
med detta sistnämnda önskemål är förenad en tanke på tillgodogörande 
af under nuvarande förhållanden värdelöst virke till den mängd, att det 
skulle äga nationalekonomisk betydelse att kunna nyttiggöra det, kan 
med nu gällande bestämmelser ett sådant mål icke beaktas. Flottgod- 
sets värde saknar nämligen all direkt relation till de kostnader det för- 
orsakar i flottleden. Ett timmer af viss dimension måste nämligen 
anses förorsaka samma kostnader i flottleden, vare sig det är af prima 
beskaffenhet eller i följd af röta nästan värdelöst." 
Skall kubikmassan under nuvarande förhållanden kunna läggas till 
grund vid afgäldernas beräknande, måste detta ske genom en kombina- 
tion med längden, ty denna är dock, såsom förut visats, en afgörande 
faktor att räkna med vid nästan all virkesflottning, och den ingår äfven 
i nästan alla hittills gällande föreskrifter om flottningsafgäldens be- 
stämmande, antingen såsom den främsta faktorn eller ock såsom sido- 
ordnad med diametern. 
Det är få flottleder, i hvilka ej tillika virkets yta eller rättare sagdt 
dess ytbeskaffenhet tillmätes betydelse vid flottningsafgäldens bestäm- 
mande. Från början gick man likväl i detta fall ej längre, än att för fyr- 
kantvirke bestämdes särskild och högre afgäld än för timret. Häri må 
man ej blott se en sträfvan från sågverksintressets sida att åt sig bevara 
virkestillgången, utan ock en berättigad åtgärd, emedan fyrkantvirket i 
flera fall är dyrare att flotta än rundvirket. Stannar fyrkantvirke på 
stränderna, är det arbetsamt att åter få det på flott vatten, ty det låter 
endast med svårighet >»kullra» sig. Och om det blifvit liggande på 
ängsmark, förorsakar det större skada än timret, då det skall bortskaf- 
fas. Fyrkantvirke har tillika större benägenhet att bilda brötar än 
rundvirke, och dessa brötar äro i regeln svårare att lösgöra än brötar 
af rundvirke. 
' Virkets sämre kvalitet medför stundom vid dess tumning reduktion af diametern. 
Torrvirke och timmer med röta »tummas ned». På detta sätt kan den sämre kvaliteten 
medföra lägre flottningsafgäld, ty virket uppgifves hafva mindre dimensioner än de verkliga. 
