OM FLOTTNINGSAFGÄLDERS BERÄKNANDE. 121 
Alla de synpunkter, som i det föregående berörts, nämligen virkets 
stycketal, längd, kubikinnehåll, värde och ytbeskaffenhet, kunna icke 
samtidigt beaktas vid flottningsafgäldernas bestämmande. Det gäller 
därföre att finna dem, som i normala fall utöfva största inflytandet och 
mest i sig innefatta de öfriga. 
Om man med hänsyn härtill söker ledning i de beräkningar, som 
nu äro gällande för allmänna flottleder, skall man finna, att stycketal, 
längd och diameter nästan utan undantag äro bestämmande för af- 
gäldernas beräknande. Men de närmare grunderna äro dock i hög 
grad växlande. I allmänhet gifva de anledning till virkets särskiljande i 
klasser, mellan hvilka i regeln icke finnes skarpa gränser. Exempelvis 
må nämnas, att rundvirke i många fall uppdelas uti »timmer», »slan- 
virke» och »pitprops», åtskilda genom olika groflek och med olika rela- 
tionstal för hvartdera virkesslaget. Men särskildt inom klassen »timmer» 
kan skillnaden i dimensionen vara långt större än emellan de skilda 
klasserna. Detta är alltså hvarken en rättvis eller rationell indelning. 
Däremot kan ej nekas, att kubikmassan bildar en rationell beräknings- 
grund, ehuru den, såsom ofvan visats, ingalunda enligt nu gällande be- 
stämmelser bildar en rättvis beräkningsgrund. Orsaken härtill ligger 
främst däri, att virkets längd gör sig för litet gällande. Virke med 
exempelvis 30' längd och 4” 
billigt som ett timmer af 15' längd och lika stor virkesmassa som det 
klenare virket med dubbel längd, hvilket är uppenbart orätt. 
Söker man i anledning häraf kombinera kubikmassan och längden, 
är man åter inne på en klassindelning, som dock ger bättre resultat än 
den rena kubikfotsberäkningen. Använder man härvid de förut (sid. 116) 
anförda talen för längdindelning och tillika bestämmer, att den verkliga 
kubikmassan skall för enkelhets skull beräknas i allenast hela kubikmeter 
och tiondelar däraf, så framgår visserligen rätt enkla tal. Virke, hvars 
längd ej öfverstiger 3,5 meter i längd och hvars kubikinnehåll utgör högst 
0.1 kubikmeter, erhåller reduktionstalet 0,50 X or = 0,05. Ett mindre 
timmer af högst 45 meters längd och med en kubikmassa af högst 0,2 
kubikmeter får reduktionstalet 0,75 X &2 = 0,15. Ett timmer af den 
för våra större norrländska flottleder vanligaste medellängden 5»5 meter 
och med o3 kubikmeters massa erhåller reduktionstalet I X 03 = 
03. Ett timmer med 0,4 kubikmeters massa och 7,5 meters längd får 
talet (1,50 X 04 =) 06, det vill med andra ord säga, att ett sådant 
större timmer skulle draga samma afgäld som 12 klampar pappersmasse- 
ved eller som 4 småtimmer. För ett dubbeltimmer af 95 meters längd 
och 06 kubikmeters massa blifver reduktionstalet 2 X 0,6 = 1>2, hvilket 
motsvarade 24 klampar pappersmassved eller 8 småtimmer 0. S. Vv. 
topp skulle enligt denna metod flottas lika 
Uträkningen af flottningskostnaderna enligt ett sådant system vore 
