OM FLOTTNINGSAFGÄLDERS BERÄKNANDE. 123 
måttet att utgöra toppdiametern. Detta innebär ett rättvist gynnande 
af de mera lätt flottade korta längderna. 
För virke af större längd än 20 fot blir ytan, beräknad med diame- 
tern på 10 fot från storänden, större än den verkliga. Skillnaden stiger 
i ökad proportion med virkets längd, hvilket allmänt torde erkännas 
vara rättvist. Spiror skulle sålunda jämlikt detta beräkningssätt fort- 
farande få draga en ganska hög afgäld. 
Man frågar nu, huru virkets diameter 10 fot från roten skall be- 
räknas, ty att man ej kan fordra, att den för flottningsafgäldernas be- 
räknande skall direkt uppmätas, torde vara själfklart. Detta kan ske 
genom att använda den kännedom man äger om virkets afsmalning. 
Denna utgör i stort sedt I 2 af längden, d. v. s. omkring '/,. tum för 
hvarje längdfot eller, såsom man i praktiken länge vetat, I tum på 10 
fot. Detta gör räkningen ganska enkel, då man följer den gängse praktiken 
och endast räknar med hela och halfva tum. Maäåtten blifva då följande: 
för virke af t. o. m. 12' längd: toppdiametern, 
een 13—17' längd: toppdiametern + ”'/2 tum, 
SEE » 18'—22' » 3 od 
a 23-20 » SPA RAR 
SR ; 28'—32' » > ang » 
a Sä , 2 
» > » 38'—42' » » + 3) » 
JIE JAR 3 , RSA OSS 
med "'/2 tums ökning i diameter för hvarje längd af 5 fot. ' 
Huru detta system i praktiken skulle ställa sig, kunna vi bedöma 
genom att beräkna de relationstal, som motsvara de tal, hvilka erhållas 
på grund af ofvanstående utredning. Vi äro nämligen så vana vid att 
beräkna afgälderna för skilda slag af flottgods genom relationstal, att 
grunderna för en rationell beräkning ej torde på annat sätt kunna säkert 
bedömas. Det torde emellertid för det ändamål, hvarom här är fråga, 
vara tillräckligt att beräkna relationstal endast för några längder utaf 
virke af ett par tumtal, förslagsvis sådana som representera småvirke, 
medelgroft och groft timmer, Man torde lämpligen kunna välja rund- 
virke med 4”, 9” och 14” topp. För nedan angifna längder erhållas 
följande tal: 
"Om någon skulle vilja anföra, att genom ofvanstående ökning en klassindelning 
komme att ingå äfven i grunderna för detta beräkningssätt, ber jag att däremot få invända, 
att ett sådant påstående äger precis samma berättigande som att påstå timret vore indeladt 
i klasser efter toppdiametern därföre att det uppmätts i endast hela och halfva tum. 
