134 GUNNAR SCHOTTE. 
olika uppmätningar. Nuvarande kubikmassan, som angifves i figurför- 
klaringen, har erhållits approximativt genom tillägg af medeltillväxten för 
de föregående 5 åren. 
Den gallring, som borttager behärskade stammar (C-graden), men ej 
ingriper i själfva kronslutet, lämnar den största virkeskvantiteten. 
Omloppstiden i de nu i korthet beskrifna skogarne i Sihlwald är 
fastställd till 90 år, och den verkliga tillväxten utgör 6,1 kbm. af huf- 
vudbeståndet och 3,1 at underbeståndet (d. v. s. det som uttages genom 
gallringar) eller tillsammans 9,2 kbm. per har. 
Fig. 7. Omlastningsplats för virke i bokskogen. Å bilden synas tvänne spår med vagnar 
samt mellan dem öfre delen (början) af en torränna. Fot, förf. ”"/; 1904. 
I midten af 1600-talet afverkades omkring 3,500 kbm. och i midten 
på 1700-talet 5,000. På 1800-talet gick afverkningen ned till 4,000 kbm. 
för att sedan åter stiga och utgör för närvarande 9,000 kbm. per år, i 
hvilken sista summa dock äfven risets volym är medräknad, som däremot 
ej. skedde i de äldre uppgifterna. Omkring ”/; af afverkningen uttages 
genom gallringar. 
I en så kuperad terräng som Sihlwald ligger allra största vikten på 
transportmedlen för skogseffekterna. Å de jämnare platåerna äro järn- 
vägsskenor, fasta eller flyttbara numera det allmännaste transportmedlet 
(jämför fig. 2). Skenorna med materialerna kosta 2,40 francs per meter 
och spår, flyttbara 5 francs per meter. Sedan materialet en gång är 
anskaffadt, byggas banorna för 1-—17/, francs per meter. Dessa spår- 
vägar blifva här hållbarare och t. o. m. billigare än de vanliga vägarne, 
