144 FRÅN FINLAND. 
1877—1878, då dess medlemsantal uppgick till 51. Från denna ringa 
början har den nu utvecklat sig till en förening omfattande 220 medlemmar, 
hvaraf omkring 150 äro forstmän. Föreningen utgifver en facktidskrift »Finska 
Forstföreningens Meddelanden» med uppsatser både på svenska och finska 
språken samt en populär publikation på endast finska med namnet »Metsä- 
nystävä», hvilken utkommer i omkring 1,500 exemplar. Den något höga 
medlemsafgiften af 5 mk. har varit orsak till att blott få ledamöter i förenin- 
gen tillhöra de så kallade »breda lagren». 
För att emellertid väcka intresse för forstsaken bland just dessa »breda 
lager» anhöll Finska Forstföreningen att få bilda en filialförening med namn 
»Metsänystäväinseura» (på svenska Skogvännernas förening) med en års- 
afgift af endast I mark. Stadfästandet af denna förenings stadgar hafva, utaf 
fullkomligt okänd orsak, tvänne gånger vägrats utaf Senaten. Ett högst egen- 
domligt förfarande! Det statsanslag föreningen åtnjutit indrogs sistlidet år. 
Och hvarföre? En blick tillbaka, om äfven helt ytlig, visar, att densamma 
underhållit tvänne skogsbiträden för att utföra och gifva råd uti skogsodling, 
försäljning af skog m. m. på privata lägenheter. Föreningen har utdelat tal- 
rika premier för goda skogskulturer och god skogsvård i allmänhet. Åtskil- 
liga flygskrifter hafva blifvit anskaffade och spridda till ett antal af omkring 
30,000 exemplar. Föredrag hafva blifvit hållna rörande skogshushållning uti 
föreningar, i folkskolor m. m. Flera tusen folkskolebarn hafva gifvits tillfälle 
att i mindre skala så och plantera skog. Åtskilliga forstutställningar hafva 
blifvit anordnade i sammanhang med landtbruksutställningar. 
Men föreningens största och måhända nyttigaste arbete har varit ska- 
pandet af intresse för allmänna forstfrågor och samhållighet inom forstmanna- 
kretsar. Föreningen har varit samlad till årsmöten 27 skilda gånger, hvarvid 
icke mindre än 119 frågor blifvit diskuterade. Uti föreningens 21 band 
starka publikationer hafva dessa möten blifvit refererade, samt sålunda gjorts 
tillgängliga för de af föreningens medlemmar, hvilka icke kunnat bevista 
mötena. 
Ledsamt nog utkomma föreningens publikationer med blott ett band 
om året, och vanligen på en gång. Det vore måhända bättre att utgifva 
månadspublikationer, och sålunda skaffa tillfälle till polemik i dagens frågor. 
Härom har nog varit fråga, och kanske äfven saken kommer att ändras. 
Huru talrikt finska forstmän deltagit uti denna förening framgår äfven 
bland annat däraf att utaf de 233 fostmän, hvilka genomgått Evois forst- 
institut, och utaf hvilka 180 nu äro vid lif, omkring 150 för tillfället höra 
till forstföreningen. 
Enligt officiella uppgifter voro omkring 120 forstmän anställda uti stats- 
tjänst år 1904. 
Ehuru det kunde synas, som skulle den finska forstföreningen icke böra 
kunna klandras för bristande arbetsförmåga, då så godt som alla forstmän 
höra till samma förening, och under föreningens årsmöten sådant icke heller 
inträffat, öfverraskades nyligen flertalet forstmän af ett upprop till allmän- 
heten att »bilda en ny forstförening, baserad på folkets breda lager.» Upp- 
ropet var undertecknadt af några forstmän, och tidningen Hufvudstadsbladet 
konstaterade, att »man förgäfves tyckte sig söka bland dem några mer fram- 
stående forstmän.» 
En sådan förening är nu emellertid bildad, och stadgar uppgöras för 
