TALLKOTTENS OCH TALLFRÖETS BESKAFFENHET 1903— 1904. 173 
utom kottsköldarnes form och kottarnes vikt, kan man med ännu större 
säkerhet afgöra, om man har en Norrlandskotte framför sig eller ej. 
Fröklängningen. 
Sedan ett af arbetsrummen a försöksanstaltens lokal i Stockholm 
provisoriskt anordnats såsom klängningsstuga, utklängdes där i midten 
af februari 1904 de insända omkring 100 kottprofven. I klängnings- 
rummet inställd termograf visade i stort sedt en jämn medeltemperatur 
af +35”—40” under hela tiden för klängningen. För att dock i ett vanligt 
boningsrum hålla tempe- 
raturen «uppe vid denna 
värmegrad kunde luftväx- 
ling endast ske obetydligt", 
hvilket i sin ordning torde 
i någon mån bidragit till 
att flertalet norrländska 
kottprof endast med svå- 
righet öppnade sig. 
I detta sammanhang 
torde ock böra redogöras 
för den klängning i sollaf- 
var, som på sommaren ut- 
fördes med senare ånyo in- 
samlade kottar. Som längre 
fram kommer att omtalas, 
visade groningsförsöken 
med = tallfröna från öfre 
Norrland — ett synnerligt 
svagt resultat, hvarföre 
bland annat framkastades 
den förmodan, att kottar- 
Fot. förf. Maj 1905: 
Fig.'/7. Tallkvist med gyltring af 42 kottar. Krono- 
parken Gallåsen, Västergötland. 
nes tidiga afplockande möj- 
ligen kunde vara en medverkande orsak härtill. I april insamlades där- 
före ånyo genom vederbörande skogsförvaltning en del kottprof från 
öfre Norrland. Dessa prof togos dels från samma lokaler, som de vid 
! Betydelsen af stark luftväxling vid klängningen torde följande tillfälliga iakttagelse 
ådagalägga, Kottar inlades dels i ett tämligen lufttärt torkskåp och utsattes för omkr. + 35 
temperatur, dels utsattes delar af samma kottparti för endast + 25? temperatur med 
stark luftväxling invid en kamin, Kottarne i förra fallet behöfde oaktadt den högre tem- 
peraturen 3 gånger så lång tid för att öppna sig som i det senare, 
