178 GUNNAR SCHOTTE. 
enfärgadt ljusbrun färg. Endast undantagsvis hafva mörkbrunare frön 
iakttagits från Boden och från Jämtland. 
Tallfröet från sydligare trakter varierar däremot mera. Allmännast 
förekommande tyckes dock den mörkbruna-svarta färgen vara. I dessa 
trakter träffar man ock de ljusare fröna med mörkare marmorering. 
För att närmare åskådliggöra tallfröets stora färgvariation är till 
denna uppsats fogad en i färger litograferad plansch. Till denna har 
utvalts 12 prof, som representera de mest skilda färgnyanserna, hvilka 
påträffats i denna undersökningsserie. 
Af hvarje prof är dels ett frö afbildadt i förstoring och dels tre 
frön till höger därom i naturlig storlek. Profven äro å planschen ord- 
nade efter insamlingsortens breddgrad och gifva vid handen den stora 
färgvariationen öfver hela landet. De första sex numren från Norrland 
äro för blotta ögat enfärgade i mer eller mindre starkt brun färg, men 
vid förstoring visa sig äfven de schatterade. Med undantag af fröna till 
prof 3, som äro slöa, äro alla de afbildade fröna fullt utvecklade och 
grobara. I beskrifningen är däremot grobarheten angifven af det parti, 
hvarur de afbildade fröna hämtats. Vidare återfinnas där dels register- 
numret, hvarigenom respektive fröprofs andra egenskaper kunna åter- 
finnas i vederbörande tabeller, dels den breddgrad, från hvilken fröet 
härstammar. 
Groningen. 
De vid klängningen erhållna fröprofven afvingades på vanligt sätt 
genom frönas fuktande, hvarefter profven rengjordes medelst såll. Seder- 
mera urplockades ur hvarje prof 200 till det yttre felfria frön. Endast 
skadade frön samt sådana frön, hvars färg direkt tillkännagaf fröets 
omognad, medtogos ej. Fröprofven stöptes i vatten ett dygn, hvarefter 
de lades på tegelplattor och insattes i groningsapparaten.' (System: 
Rodewald-Cieslar). 
! Den för profning af barrträdsfrö numera allmänt erkändt bästa och modernaste 
Rodewald-Cieslarska groningsapparaten finnes närmare beskrifven af A. CIESLAR, Ein neuer 
Keimkasten, Centralblatt fir das gesammte Forstwesen 1890,h.6. Apparaten utgöres af en 
zinklåda med kvadratisk botten. Sidoväggarne bestå af dubbla zinkplåtar, hvars mellanrum 
fylles med en dålig värmeledare, t. ex. aska. Botten utgöres däremot af ett enda starkt 
bleck. Locket på zinklådan, hvilket lutar i förhållandet 1: 4, består af dubbelt glas, hvar- 
igenom luften mellan glasen äfven blir en dålig värmeledare. Dessa anstalter äro vidtagna 
för att lätt kunna uppvärma lådan underifrån, medan värmen sedan skall behållas så länge 
som möjligt i lådan, Bottnen i lådan täckes af ett 3 cm. högt lager af sand, på hvilka 
de af lera tillverkade groningsplattorna ställas. Bevattningen af sanden sker genom en vid 
basen af lådan löpande täckt kanal, som ifylles med vatten genom . ett lock framtill: 
