TALLKOTTENS OCH TALLFRÖETS BESKAFFENHET 1903—1904. 181 
Några bestämda slutsatser rörande frönas grobarhet vid skilda åldrar 
hos moderträden kunna ej dragas af de gjorda försöken. Först när 
moderträden bli gamla, öfver 100 år, visa dock en del prof ett ned- 
gående af grobarhetsprocenten i jämförelse med yngre träd från samma 
trakt. Flera undantag, där de äldre trädens frön kunna uppvisa bättre 
grobarhet än de yngre, gifvas dock. TH. ÖRTENBLAD' har också påvisat, 
huru äldre träd (gamla öfverståndare) från Gäfleborgs län gåfvo frö med 
endast 37 2 grobarhet, medan pitpropsskog från samma trakt kunde upp- 
visa frön med 94 2 grobarhet. 
Grobarheten är ej direkt beroende af frönas färg, i det ljusa frön 
kunna vara lika goda som de mörka. 
Detta har ock genom direkta undersökningar visats af TH. CANNELIN”, 
som t. o. m. fann de ljusa fröna vara de mörka öfverlägsna, samt senare 
af HOLMERZ"”. Den praktiska erfarenheten, att det ljusare fröet ofta 
är sämre än det mörka, är också riktigt, ty det visade sig vid ett 
närmare granskande af de undersökta fröprofven, att de tomma fröna 
från Norrland "ofta hade en ljusgulare färg än de grobara och att de 
slöa fröna söderut i regeln hafva en gråhvit färg, som är ljusare i 
ena ändan. Härigenom var det lätt att på färgen igenkänna de absolut 
tomma fröna. 
Om vi närmare betrakta groningsresultatet af de fröprof, som in- 
samlats söder om Dalälfven, så finna vi groningsprocenten för oharpadt 
frö i medeltal vid dessa undersökningar hafva varit 77 2, och enskilda 
prof hafva nått öfver 90 2 grobarhet. Som jämförelse härmed må an- 
föras, att AUG. LYTTKENS"” angifver normala grobarheten på (harpadt) 
tallfrö till 83 2, ett medeltal från profningsresultaten vid de svenska 
frökontrollanstalterna, vid hvilka hufvudsakligen frö från södra delarne 
af landet undersökas. NOBBE” har funnit medelgrobarheten för i han- 
deln förekommande tallfrö i Sachsen under 10-årsperioden 1889— 1898 
vara 61,23 2 och från sachsiska statens klängningsanstalt under samma tid 
76,01 2. KIRCHNER” uppger medelgrobarhet för tallfröet såsom handels- 
! Om skogarne och skogshushållningen i Norrland och Dalarne, Stockholm 1894 
2 Th. Cannelin: Utdrag ur berättelsen om några forstliga undersökningar och försök 
vid Mustiala åren 1896, 1897 och 1898. Finska Forstföreningens Meddelanden, sextonde 
bandet, Hälsingfors 1900. 
3 Om tallens grobarhetsålder, Tidskr. för Skogshushållning 1900, 
FIL St 
5 Ueber den forstlichen Samenhandel. Tharander forstliches Jahrbuch, Band 49 h. 3, 
Dresden 1899. 
5 O. Kirchner, E. Loew och C. Schröter. Lebensgeschichte der Bliätenpflanzen Mittel- 
europas. Stuttgart 1904, Bd. 1, S. 178. 
Skogsvårdsföreningens Tidskrift, 1905. 14 
