182 GUNNAR SCHOTTE. 
vara till 69 2. I samma arbete anföres genom citat från PETERMANN ', 
att från nordligare länder (Sverige) härstammande frö utmärker sig ge- 
nom högre groningsenergi och större grobarhet än det af sydligare ur- 
sprung. Att så verkligen är förhållandet, hvad södra och mellersta 
delarne af vårt land beträffa, synas ofvan lämnade medeltal å tallfröets 
grobarhet från skilda länder gifva vid handen. 
En del af de erhållna fröprofven utsåddes slutligen äfven i plant- 
skola för kontrollerande af de i groningsapparaten erhållna resultaten. Af 
hvart och ett af 39 skilda prof utsåddes i den välvårdade plantskolan vid 
Ollestad gård (Ollestads kronopark, Svältornas revir) i Västergötland 300 
frön. Resultaten af dessa såddförsök framgå af tabell 4. Groningsprocenten i 
de båda fallen har ej kunnat jämföras efter lika antal dagar, hvilket dock be- 
tyder föga, då man i plantskolan naturligtvis är mera intresserad af resulta- 
tet en tid längre fram än vid den vanliga tiden för afslutandet af de konst- 
lade groningsförsöken. Först efter 79 dygn blefvo nämligen de uppkomna 
plantorna (genom t. f. kronojägaren J. Gustafsson) räknade den 14 juli 
och sedermera ytterligare den 135 september. Som var att vänta visar 
sig en afsevärdt mindre grobarhetsprocent i plantskolan än vid försöken 
på våren i Stockholm. I intet fall har i plantskolan uppkommit större 
procenttal plantor än grodda frön i groningsapparaten, och skillnaden 
växlar mellan 7 och 53 2. De 39 profvens grobarhetsprocent var vid 
fröprofningen i medeltal 62 (medeltalet så lågt, då flera norrlandsprof 
ingingo i såddförsöken). I plantskolan uppkommo däremot efter 79 dygn 
i medeltal endast 41 x af fröna, d. v. s. att endast omkring 2/. af de 
grobara fröna utvecklade sig till plantor. Längre fram på sommaren 
uppkommo dock ytterligare en del plantor, särskildt af de norrländska 
profven, hvarigenom procenthalten grodda frön den 15 september stigit 
till 43. Att vid sådd i plantskolor en hel del grobart frö ej uppkom- 
mer, har förut visats genom undersökningar af NOBBE ”. I sachsiska reviret 
Spechthausen utfördes t. ex. 1888 en del försök med frö af 82—384 3 gro- 
barhet, hvaraf blott 63 2; kommo upp. 1889 gjordes ånyo sådana för- 
sök i reviret Tharand, hvarvid 10—18, i medeltal 14 27, af det grobara 
tallfröet ej kom upp. Ofta torde dock ännu större procenttal ej gå till i 
plantskolorna, särskildt när man frånräknar snart döda eller torkade svaga 
individer. Den för sina många såddförsök och skogsfröundersökningar 
! Petermann, A. efter Bot. Jahresber. Bd 5. 1877. s. 880. 
> Ueber:das numerische Verthältniss'der im Saatbeet auflaufenden Kiefern- und Fichten- 
pflanzen zu der Menge ausgesäeter Körner. Forstliche Blätter 1891, h. 11. 
