210 MEDDELANDEN OM NATURMINNEN. 
b: Fagus silvatica: 9 exemplar, strödd — riklig, Populus tremula: 1 döende exemplar, 
Picea abies: 1 exemplar: Betula odorata: 1 halfdödt exemplar. 
ec: buskskiktet: 
Corylus avellana: 1 exemplar, Fagus silvatica: 2 exemplar. 
d: Faous silvatica: strödd, Corylus avellana: 3 exemplar, Populus tremula: 1 exemplar. 
e—f: Fagus silvatica: strödd, fläckvis riklig, Mwvrtillus nigra: strödd — riklig, Corylus 
avellana: 1 exemplar, Milium effusum: strödd — riklig, Anemone nemorosa: strödd, 
hepatica: strödd, Convallaria majalis: enstaka — tunnsådd, Majanthemum bifolium, 
Solidago virgaurea, Paris quadrifolia, enstaka, Vaccinium vitis idea, Viola riviniana, 
Pyrola minor, Polypodium drvopteris, Luzula pilosa, Veronica chamedrys, Pieris 
aquilina, Rubus saxatilis, Carex digitata, Orobus tuberosns; 
i bottenskiktet antecknades, å såväl själfva marken (här och där) som å stenar och stubbar: 
Hylocomtum proliferum, triquetrum, Polytrichum juniperinum, Peltigera canina. 
Fältskiktväxterna voro här betydligt individrikare än å föregående profyta. De flesta 
uppträdde här i fertila exemplar, ehuru väl äfven här sterila individ förekommo i stor mängd. 
Särskildt anmärkningsvärd är bokens rikliga förekomst i lägre skogs- och fältskikten, något 
som synes tyda på, att boken här vinner terräng!. 
Hvad föryngringen beträffar, torde här boken i allmänhet sätta 
mogna och väl grobara frön. Under de allra sista åren synes dock 
frånvaron af årsplantor hafva tydt på dåliga frösättningsår. Sista goda 
fröåren ha sannolikt varit somrarne 1899 och 1900, ty år 1902 på- 
träffades 2—3-årsplantor i stor rnyckenhet; ungplantor af ett eller 
några års högre ålder voro nu äfven synnerligen talrika. Den i stånd- 
ortsanteckningarne ofvannämnda rikedomen på ungplantor i fältskikten 
visar ju också, hurusom boken här äger synnerligen god föryngrings- 
förmåga. Såsom ännu ett bevis härpå må ytterligare anföras, att boken 
spridts och fortfarande sprides på området väster om den förut omta- 
lade kärrmarken (jmf. fig. 6). 
Om bokens första uppträdande å Surön känner man intet. Att 
trädet skulle hafva planterats på denna skäligen svårtillgängliga och af- 
sides liggande lokal, låter föga sannolikt. — Rätteligen torde efter den 
af NILSSON, 1. c. sid. 246—251, lämnade framställningen alla de i vårt 
land spridda nordliga bokförekomsterna böra betraktas såsom »ut- 
poster»; boken är i vårt land så sent invandrad att den här ännu ej 
1 Då det kan vara af intresse att äga en förteckning på de lafvar, som uppträda å vårt nordligaste 
bokbestånds bokar, bifogar jag här namnen på de af mig å Surön insamlade boklafvarne. Den af mig hop- 
bragta samlingen är dock ytterst ofullständig, hvilket bäst torde framgå vid jämförelse med den af J. Hulting 
lämnade förteckningen öfver de vid Väågsäter i Dalsland å Fagus silvatica funna lafvarne (se J. Hulting: 
Några ord om Fagus silvatica och lafvegetationen på densamma, Botaniska Notiser, Lund 1899, sid. 220—37)- 
— Bestämningarne hafva godhetsfullt verkställts af lektorn dr T. Hedlund och docenten dr R. Sernander. 
Nomenklaturen är i enlighet med Th. M. Fries: Lichenographia scandinavica, Upsala 1871—74. — 
Usnea barbata a florida, Physcia pulverulenta, Phlyctis argena, 
B hirta, Nanthoria parietina, Lecidea eleochroma, Cachrista, 
Evernia prunastri, Lecanora subfusca £ glabrata, > i flavicans, 
Ramalina calicaris I farinacea, Vv rugosa, Buellia parasema 0. disciformis, 
Parmelia saxatilis B sulcata, Lecanora albella y angulosa, B vulgata 
phvsodes, Pertusaria communis, Opegragha varia (Pers.) 
acetabulunm., » coccodes, Peltigera horizontalis. (L.) 
olivsacea, » coronata (Ach.) Th. Fr. — En å bokarne ej sällsynt svamp 
" fuliginosa, » amara (Ach.) Nyl. är Dichena faginea (Pers.) 
Physcia ciliaris, 
