PRÄSTLÖNEREGLERINGSKOMMITTÉNS FÖRSLAG. 213 
8 6. 
Af kyrkofonden utgöras: 
3. kostnad för skogsindelning å boställen, som icke af menighet inköpts eller af 
enskild för ändamålet donerats; 
4. kostnad för skogsodling och andra arbeten för skogsskötselns främjande å de i mom. 
3 omförmälda boställen intill belopp, som Kungl. Maj:t efter domänstyrelsens förslag för 
hvarje år fastställer; 
6. i den mån fondens tillgångar det medgifva, anslag, som Kungl. Maj:t må finna 
skäligt bevilja innehafvare af ordinarie prästerlig tjänst, med hänsyn till särskilda förhållan- 
I sitt utlåtande framhåller Domänstyrelsen till en början de betydande 
fördelar, som genom bortfallande af boställsinnehafvares andelar i behållen 
skogsafkastning skulle vinnas: förenkling i redovisning af skogsmedel från de 
flesta ecklesiastika skogarna, liksom ock undvikande af mångahanda stridig- 
heter om andelar mellan af- och tillträdare, mellan boställshafvare och för- 
samlingar samt mellan alla de nämnda å ena sidan och de allmänna fondernas 
intressen å den andra. 
Gent emot en af kommittéledamoten G. Ekström afgifven reservation — 
hvari denne söker göra gällande, att prästerskapets löneregleringsfond ur- 
sprungligen vid dess bildande på 1860-talet varit ämnad uteslutande till af- 
löningsfyllnad åt prästerskapet under znnevarande löneregleringsperiod och där- 
för nu lagligen borde 1 sin helhet utdelas till prästerna före den förestående 
perioden — erinrar styrelsen, att vid fondens bildande dennas hufvudsakliga till- 
gångar beräknats bestå 1 statsanslag, kronotionden, hemmansräntor och ar- 
renden för vissa hemman, hvaremot tanken då ännu icke var fäst på skogs- 
inkomster. Styrelsen påvisar nu betydelsen af dessa sistnämnda; sådana hade 
under åren 1872—10901 tillförts fonden med nära 4,165,000 kr., hvaremot 
öfriga inkomster sedan fondens begynnelse intill 1902 utgjort blott omkr. 
1,907,000 kr. utom räntor. Om skogsmedlen ej tillkommit, hade alltsammans 
åtgått efter hand och, såsom från början antogs, hvarken fondbildning eller 
räntor ifrågakommit. Nu hade, tack vare de senare tillkomna skogsmedlen 
och räntor, i stället för sistnämnda belopp 3,8938,665 kr. kunnat utdelas som 
lönebidrag, och ändå hade fonden vid 1901 års slut i behållning 3,801,725 
kr. Att dessa medel lagligen skulle tillhöra prästerskapet under nuvarande 
period synes styrelsen därför ogrundadt. 
So 3 fp. 2 och 6. T"Tär vänder sig styrelsen mot kommitténs förslag för 
såvidt detta enligt h 40 af motiveringen framgår afser en väsentlig ändring 
i nuvarande sätt för € = esiastika skogsmedels uppbörd och redovisning. Sty- 
relsen uttalar såsom sin mening, att alla utgifter för de ecklesiastika skogarna 
— äfven skogsförsäljningskostnader -— böra gäldas af inflytande skog medlen, 
oberoende af från hvilken ecklesiastik skog de härstamma, och att endast den 
därefter uppkommande totalbehållningen enligt bokslut levereras till kyrköfonden. 
Till fonden borde, anser styrelsen, ingå äfven ersättningsmedel för ifrån 
boställsskog taget virke inbyggdt i sådant öfverloppshus, som afträdande bo- 
ställshafvare äger bortföra, i stället för att, såsom kommittén föreslagit i 
»ecklesiastik boställsordning», användas till boställets nytta enligt synerätts 
bestämmande, enär ju virket leder sitt ursprung från skogsafkastningen. 
Ersättning, som tillerkänts boställe för ståndskog vid laga skifte eller 
Skogsvårdsföreningens Tidskrift, 1905. 16 
