NOGGRANNHETEN VID KUBERING AF ÖPPNA DIKEN. 219 
tabeller framför de i bruk varande vid kubering af öppna diken, praktiskt 
sett är lika med + Oo. 
3eakta vi nu tabell 9, så finna vi bland annat exempel på huru ett 
dikes djup kan variera i samma jordmån med samma kostnad = sektionsarean. 
Tror verkligen författaren, att en arbetare vid dikningsgräfning lika lätt 
tager upp en kbmeter torf, dy eller hvad det nu må vara ur tvenne diken, 
hvars sektionsareor äro lika stora men djup, dosering och bottenbredder olika? 
Jag tror det ej, ty det ligger i sakens natur, att arbetet blifver tyngre 
och besvärligare ju högre arbetaren måste kasta dikningsmaterialet och på 
samma gång arbetskvantiteten mindre, hvilket naturligtvis inverkar på kost- 
naden per kbmeter, vare sig arbetet utföres på ackord eller på dagspenning. 
Den första fråga en dikare brukar göra då det gäller ackordsarbete är 
huru djupt skall diket vara. 
Därefter gör han också sin beräkning, huru mycket han kan hinna gräfva 
upp per dag af det ifrågavarande diket för att det skall löna sig att mot- 
taga ackordet. 
Hittills har också alltid vid alla dikningsföretag dikets djup varit mycket 
bestämmande vid åsättande af förslagspris för en diknings utförande. 
Tabellernas uppställning synes vara mycket ändamålsenlig och får man, 
där dikets djup i båda ändarne finnas upptagna i tabellerna, lätt och be- 
kvämt reda på kuberingsarean, men då djupen icke finnas upptagna, utan man 
måste söka reda på medelsektionsarean eller areorna, äro Humbles tabeller 
icke alls bekvämare än de tabeller som användas och lämna då för öfrigt 
ett för högt resultat, beroende på att vid sektionsareornas uträknande endast 
medtagits två decimaler och har, där så kunnat ske, den sista decimalen höjts. 
Någon torde möjligen kunna invända, beträffande dikenas djup, att det 
kan vara nog med att hålla sig till en decimal, javäl, men då komma vi 
helt och hållet från ändamålet med speciellt Humbles tabeller, nämligen att 
erhålla ett noggrant resultat. 
Om wi uti senast anförda exempel se på dikessektionen 46 meter med ett 
djup i ändpunkterna af 1,35 och 1,65 meter, så är kubikmassan I 10,49 kbmeter. 
Skulle jag nu här endast använda en decimal så blefve frågan, skall 
jag helt enkelt stryka den sista decimalen eller stryka den och höja den första. 
Strykes andra decimalen blifver kubikmassan 104,48 kbmeter, och hö- 
jes samtidigt första decimalen, så blifver kubikmassan 116,84 kbmeter. 
Tror därför, att det är bäst att icke fuska uti protokollet för att kunna 
använda tabellerna. 
Efter att nu hafva i korthet granskat fördelen af att använda Humbles 
tabeller framför de hittills använda, får jag till författaren frambära mitt en- 
skilda uppriktiga erkännande för det ärliga arbete, han nedlagt och den insats 
han därvid, af tydligt intresse för den verkligen så intressanta dikningssaken, 
gjort till densammas framåtförande, samt skarpt betona, att min lilla uppsats 
ej förestafvats af någon som helst önskan att förringa värdet af detsamma. 
Andamålet med uppsatsen har endast varit ett själfförsvar för gjorda 
beräkningar och äfven visa att de, som rätt användt hittills tillgängliga dik- 
ningstabeller, hvad kuberingen af de öppna dikena beträffar, ej gjort sig skyl- 
diga till något fel af ringaste praktisk betydelse. 
Några ännu nyare dikningstabeller lära vi väl svårligen kunna hoppas 
få emotse, ty nu äro de väl uppsatta på alla önskvärda sätt. 
