NOTISER. 237 
ner i blanketterna och därefter insända dessa jämte ansökningarne till öfverjägmäs- 
taren, 
Såsom svar på nästa fråga: Kunna ekonomiska besiktningsinstrumenten förenklas 
och kunna därför lämpliga blanketter uppställas? uttalade mötet, 
att i dylika instrument beskrifning af husen vore öfverflödig; 
att endast de hus, å hvilka anmärkning förekomme, behöfde upptagas; 
att, där någon anmärkning å husen ej funnes, endast detta behöfde angifvas; 
att det skulle medföra lättnad för syneförrättarne, om blanketter erhöllos, å 
hvilka blanketter dock endast rubriken — med rum äfven för anteckning af brand- 
försäkring m. m, — samt kolumn för kostnaden lämpligen kunde tryckas, 
I afseende på nästa fråga: Huwvad bör göras för förbättrad hagmarksskötsel? fram- 
hölls, bland annat, aft till hagmark olämplig mark borde till skog utläggas och 
som sådan behandlas, at?z däremot den till gräsväxt mera tjänliga marken borde 
mera än hvad nu är fallet rationellt behandlas för gräsväxtens förbättrande genom 
planmässiga rödjningar äfvensom genom att hålla marken beväxt med ett glest löf- 
trädsbestånd, helst björk och klibbal; a/z befintliga, mera värdefulla löfträd såsom 
ek och ask borde uppkvistas och vårdas; samt az dylika trädslag jämväl borde på 
därtill tjänliga lokaler genom kultur uppdragas och därefter en tid på lämpligt 
sätt fredas för kreaturen. 
Vid öfverläggning om frågan: I hvad mån anses distriktsmöten kunna bidraga 
till den för skogsstaten föreslagna löneregleringsfrågans snara afgörande? framhölls önsk- 
värdheten och vikten af, att denna fråga snarast möjligt finge en tillfredsställande 
lösning, för hvilket ändamål syntes önskvärdt, att en deputation från tjänstemännen 
i samtliga ' distrikt uppvaktade vederbörande och för dem framstälde detta önske- 
mål, som blefve allt mera behjärtansvärdt därför, att de växande göromålen i tjäns- 
ten numera i allmänhet icke gåfve jägmästarne tid till något arbete åt enskilde. 
För detta ändamål borde därför förbindelse sökas med tjänstemännen i öfriga distrikt. 
I afseende på frågan: Bör distriktsmötet uttala sig mot den af skogsvårds- 
styrelser föreslagna titeln »länsjägmästare» för deras forstliga biträden? beslöt mötet 
göra det uttalande, att den ifrågavarande titeln vore högst olämplig, emedan den- 
samma kunde bibringa allmänheten den föreställningen, att länsjägmästaren hade 
att utöfva förmanskap öfver jägmästarne inom länet. Och då för nämnda forstliga 
biträden åt skogsvårdsstyrelserna icke nödvändigt fordrades att hafva fullgjordt, 
hvad som erfordras för vinnande af anställning såsom tjänstemän i skogsstaten, vore 
en sådan allmänhetens föreställning ännu mera olämplig. 
Den I oktober företogo mötesdeltagarne en exkursion till de närbelägna, med 
hänsyn till därstädes verkstälda omfattande skogskulturer å gammal svältmark hög- 
ligen intressanta kronoparkerna Lilla Svältan och Ollestad, Dessa kulturer, af hvilka 
de äldsta nu äro inemot 40 år, visade ett, i betraktande af markens tillstånd före 
skogsodlingen, i stort sedt lofvande utseende. 
Under exkursionen diskuterades frågan: Hvad kan göras för att minska den ofta 
onödigt höga fröätgängen wid skogssädd? I afseende härå framhölls, att detta mål 
vunnes genom att använda sådana såddapparater, hvarigenom antalet frön, som ön- 
skas utsådt i hvarje ruta, automatiskt regleras. Ett par dylika apparater demon- 
strerades af ordföranden och. den ena af dem en »såddkanna», konstruerad af krono- 
jägaren P. Hallström, vann, såsom varande praktisk och pålitlig, deltagarnes erkän- 
nande. Denna såddkanna erhålles från konstruktören, adress Vrigstad. 
Gent häremot anförde emellertid en af deltagarne, att han hade större förtro- 
ende för handsådden, enär endast härvid vore möjligt att gifva fröet det lämpli- 
gaste läget och fördelningen i såddrutorna, 
