246 UNO WALLMO. 
d. v. s. skogarnes afkastningsförmåga? 1896 års skogskommitté har 
icke lämnat svar på frågan. Den säger, att de svårigheter, som härvid- 
lag möta, äro så stora i följd af brist på tillförlitligt statistiskt under- 
lag, att den icke funnit någon utväg att öfvervinna dem. Kommittén 
har därför nöjt sig med att uppställa en beräkning öfver hvad våra 
skogar skulle kunna aikasta, ifall landets alla kalmarker försattes i skog- 
bärande skick, och ifall god skogshushållning i öfrigt rådde. Under 
sådana förhållanden skulle, säger kommittén, våra skogar kunna afkasta 
34,800,000 kbm. i rundt tal, d. v. s. ungefär hvad vi nu årligen förbruka. 
Viktigare än att försöka beräkna hvad skogarne under normala för- 
hållanden möjligen skulle kunna lämna, synes mig vara att beräkna, 
hvad de i detta nu verkligen lämna i årlig afkastning. 
Innan jag går att framlägga det resultat, hvartill jag kommit be- 
träffande våra skogars nuvarande afkastningsförmåga, vill jag nämna 
den grad af kompetens, hvarmed jag yttrar mig. För att få en någor- 
lunda klar inblick i våra skogars afkastningsförmåga, måste man utföra 
en massa tidsödande tillväxtundersökningar å olika trakter af vårt land. 
Jag har gjort detta. Jag har först undersökt tillväxten i 3,500 st. be- 
stånd, allt ifrån södra Dalarna ned till södra Småland, bestånd från 
400 meter öfver hafvet ned till slättlandet, bestånd af alla åldrar, från 
200-åriga till 25—30-åriga, bestånd af skillda växtlighets- och slutenhets- 
grader. Jag har tagit en grupp af tio träd i hvarje bestånd och under- 
sökt deras tillväxt vid brösthöjd, hvadan alltså 353,000 st. träd sålunda 
blifvit undersökta. Och för att studera förhållandet mellan årsringens 
tillväxt vid brösthöjd och tillväxt längre uppåt stammen har jag under- 
sökt ett stort antal fällda stammar från bestånd af olika slutenhet och 
ålder m. m. Sedan har jag summerat och multiplicerat samt dragit 
mina slutsatser och justerat mitt ögonmått. Och så har jag sicksackat 
genom Sverige, från Grellivare ned till Skåne, här och hvar görande 
några kontrollundersökningar. Se här resultatet: 
Skogarnes årliga tillväxt, d. v. s. deras afkastningsförmåga i när- 
varande stund, gestaltar sig sålunda: 
Produktiv skogsmark Årlig tillväxt Summa årlig till- 
har. per har kbm. växt kbm, 
Norr- och Västerbottens län ......... 6,100,000 å 0,30 3,050,000 
Mellersta och södra Norrland samt) ; 6 
,500,000 å 0,90 0,000 
DD AlATDA ee fn ls ses SEE S SE sl ejer klo l de J KoRg: : 750, 
Landet söder om Norrland och Da-) : 
7,400,000 a 1,50 I11,100,000 
JäINA föc noe Re das ROR sö ta ess 
S:ma 21,000,000 har 20,900,000 kbm, 
eller i rundt tal 27,000,000 kom. 
