256 DISKUSSION. 
en så konservativ skogshushållning, att den icke beaktade detta. Jag har själf 
pröfvat på, hvad en sådan konservativ skogshushållning vill säga, och jag 
beklagar, att jag gjort detta i så stor utsträckning som skett. Mycken skog 
har därigenom förfarits och återväxt är svår att få där, hvarest endast ut- 
vuxen skog finnes. Vi måste hvad Norrland beträffar hålla fast vid, att det 
är därifrån som i stort sedt hela exporten af trävaror kommer. Ej minst 
i Norrland måste därför skogarne göras produktiva. Hvad tjänar kapital till, 
om -det icke lämnar någon ränta och att äfven staten skall göra sitt kapital 
räntebärande är en nationalekonomisk princip, som icke kan kullslås. Nu 
har mycken mark i Norrland gjorts produktiv, ehuru icke på det ur forstlig 
synpunkt bästa sättet, det erkänner jag. Trävaruindustrien -har nämligen 
icke varit i stånd att sköta om en rätt afverkning af skogarne därstädes. 
Den har icke kunnat använda de små dimensionerna och många träd i 
Norrlands skogar, hafva därför blifvit kvarstående, hvilka böra afverkas, förut- 
satt att man vill få en verkligt intensiv skogshushållning till stånd. Men 
bättre tider hafva randats äfven i detta fall: Nu finnes pappersmasseindu- 
strien äfven där och inom kort kommer också kolindustrien, att finnas där, 
hvilken kan använda äfven affallet från skogarne. 
Det finnes också andra åtgärder, som kunna vidtagas för att förbättra 
skogarne, såsom utdikning af de sanka markerna. Vi hafva en myckenhet 
försumpade skogsmarker där, och stora arealer myr, som böra afdikas. Ställer 
man alla dessa marker i ordning, kommer man att få den producerande skogs- 
markens yta betydligt större än nu. Jag har låtit uppgöra hushållningsplaner 
för en hel mängd skogar, hvarvid alla försumpade marker och myrar uppmätts 
och utdikningsplaner för dessa marker uppgjorts. Det finnes trakter, där den 
försumpade marken utgör 35 2 af-hela arealen. I medeltal kan man säga, 
att det är 30—33 2 af marken, som på detta sätt kan omföras till skog- 
bärande och göras produktiv. Utdikning är således ett medel, som jag anser 
mycket användbart för att höja markens produktivitet. 
Jag tror och jag är till och med viss om att de siffror, som herr Wallmo 
uppgifvit, äro alldeles för låga, för så vidt man utgår därifrån, att marken 
är produktiv. Har man satt skogen i stånd i Norrland, så lider det intet 
tvifvel, att den producerar mera än 0,so kubikm. per hektar; på några ställen 
i Västerbotten uppgår produktionen ända till 5 kbm. per hektar. På vissa 
ställen i Ångermanland äro skogarne ännu vackrare. 
Hufvudsaken är, att vi få en verklig skogsvård, en skogsvård, som, hvad 
konsumtionen beträffar, tills vidare inskränker sig till den utväxta och dåliga 
skogen, men sparar den växtliga och vackra skogen för att tillgripa denna 
först sedan allt skräp borttagits ur skogarne, samt att man sätter marken i 
godt stånd. 
Beträffande hvad herr Wallmo yttrade därom, att staten 1 så stor ut- 
sträckning som möjligt bör inköpa skog, vill jag säga, att i närvarande stund 
är det enligt Norrlandskommitténs betänkande så, att af all skogsmark i 
Norrland bolagen äga 18,5 &. Öfriga enskilda skogsägare, d. v. s. bön- 
derna, äga dubbelt så mycket och återstoden äges af staten eller utgöres af 
oafvittrade marker, skogsallmänningar eller kommunalskogar. Staten har för 
närvarande i sin hand minst 2/; af Norrlands och Dalarnes skogar, antingen 
direkt såsom ägare af kronoparkerna eller också därigenom att den sköter 
om hushållningen af de enskildes skogar i Lappmarken, kommunalskogarne. 
