DISKUSSION. 303 
åtminstone på samma vattendrag vet man något så när dimensionerna på 
pitprops, pappersmasseved och timmer, och då kan man efter några års 
erfarenhet beräkna, att kubikinnehållet af en tolft vanligen lämnar så och 
så många kubikfot. 
I Skien har man under 8 år tillämpat detta sätt och varit synnerligen 
belåten därmed. De hafva funnit, att först sedan detta system blef tillämpadt, 
hafva de fått sina flottnings- och tarifförhållanden på ett tillfredsställande 
sätt ordnade. 
En sak, som underlättar denna beräkning mycket, är att vi efter våra 
vattendrag såväl hugga som köra efter kubikfot. Herrarne känna Fryks- 
dalingarnes förmåga att köra virke, och att de hemma göra det lika bra 
som borta, är gifvet. De hafva så kommit in i kubikfotsberäkningen, att det 
vore ganska svårt att få dem att öfvergå till gamla tolftberäkningen. De 
anse sig då blifva lurade, enär den ena skogen har kort och den andra 
långt virke. Få de däremot betaldt efter kubikfotberäkning, veta de, att de 
få betaldt, efter hvad de uträtta. 
Det är gifvet, att då virkesägaren af denna orsak skall uträkna virket 
efter kubikfot, så behöfver han icke göra några vidare beräkningar utan har 
endast att lämna samma uppgifter till flottledsstyrelsen. 
Föredragshållaren sade, att han förvånade sig öfver den bestämmelse, 
som finnes i stadgarne, att vederbörande skulle beediga sina tumningslistor. 
Det är naturligtvis icke fråga om, att detta skulle tillämpas i annat fall, än 
då man alldeles tydligt ser, att underslef föreligger, och måste bestämmelsen 
finnas i stadgarne för att virkesägaren skall få klart för sig, att hans upp- 
gift har ansvarspåföljd. Stämma ej uppgifterna, är virkesägaren skyldig 
att framlämna sina tumningslistor, och är styrelsen ej heller nöjd med dessa, 
är han skyldig att beediga dem. Men jag är öfvertygad om, att det ej skall 
behöfva komma så långt. Generaldirektör Lindman framställde förra året 
den anmärkningen, att kolveden skulle blifva hårdt drabbad af kubiserings- 
systemet. Vid befraktningar är den principen vanlig, att det dyrare godset 
får betala mera än det mindre dyra. Därföre skulle det vara orättvist, att 
timmer, som är dyrare, skulle betala pr kubikfot samma pris som mindre 
virke; men hvad som motväger detta är, att det gifvetvis är mycket dyrare 
att frakta 1000 kbf. pappersved eller sparrar än 1000 kbf. timmer, och ut- 
jämna dessa förhållanden hvarandra. Vi hafva delvis tillämpat kubiserings- 
systemet i flera år, då en flottenhet beräknats till 120 kbf. eller till en tolft 
timmer. Efter de kalkyler vi gjort, hafva vi funnit, att det blir en mycket 
rättvis fördelning, att det betalas pr kubikfot lika för allt slags virke. Kol- 
ved förekommer icke i våra trakter, därföre att trämassefabrikerna tagit 
hand om det mindre virket, som hufvudsakligen utgöres af gran. På Klarälfven 
har för trämasseveden användts det sättet, att den flottats efter den stora 
flottningen och för ett billigare pris. Det tyckes som om kolvedsflottningen 
skulle kunna ordnas på samma sätt. Föredraganden sade, att det då icke 
får vara mer än en viss längd på trämasseveden, och att, om den icke 
har denna längd, får den icke flottas. I så fall kan man göra kolveden 
mindre lång och flotta den efteråt, och då troligen för lindrigare pris, än 
då den är blandad med den stora flottningen. 
Vi hafva ju ännu ej någon erfarenhet om, huru tillämpningen af detta 
system kommer att utfalla, men vi äro hittills öfvertygade om, att det skall 
